Вели́ка депре́сія — загальносвітова потужна економічна криза, яка настала восени 1929 року та тривала до кінця 1930-х років. У різних країнах Велика депресія мала різні хронологічні межі, проте найпомітнішою була в країнах Західної Європи та США.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUwTDB4aGJtZGxMVTFwWjNKaGJuUk5iM1JvWlhJd01pNXFjR2N2TXpBd2NIZ3RUR0Z1WjJVdFRXbG5jbUZ1ZEUxdmRHaGxjakF5TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
По суті, Велика депресія — це світова економічна криза, а сам термін зазвичай вживається щодо Сполучених Штатів Америки. Велика депресія була найдовшою, найглибшою та найглобальнішою економічною кризою 20 століття і часто використовується як приклад того, наскільки сильно може понизитися рівень світового економічного розвитку.
Велика депресія справила руйнівний вплив практично у всіх країнах, багатих і бідних. Особисті доходи, податкові доходи, прибутки і ціни впали, одночасно міжнародна торгівля знизилася більш ніж на 50 %. Безробіття в США зросло до 25 %, а в деяких країнах ще вище, навіть до 33 %.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJsTDFWVFgwZEVVRjh4TUMwMk1DNXFjR2N2TXpNd2NIZ3RWVk5mUjBSUVh6RXdMVFl3TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU0TDFWVFgxVnVaVzF3Ykc5NWJXVnVkRjh4T1RFd0xURTVOakF1WjJsbUx6TXpNSEI0TFZWVFgxVnVaVzF3Ykc5NWJXVnVkRjh4T1RFd0xURTVOakF1WjJsbS5naWY=.gif)
Великій депресії передували події Біржового краху в США 1929 року — стрімке падіння цін на акції, що почалося 24 жовтня (чорний четвер) і набуло катастрофічних масштабів 28 жовтня. 29 жовтня (чорний вівторок) — день біржового краху на Уолл-стріт. Деякі дослідники підкреслюють, що біржовий крах був симптомом, а не причиною великої депресії.
До моменту початку кризи 1 % американців володіли надвисокими доходами, 42 % — наднизьким. У 1929 році приблизно 100 великих корпорацій контролювали половину корпоративних фінансів Америки, а банківська система була в дикому стані — банки часто обіцяли своїм вкладникам 4-5 % доходу на день.
З середини 1920-х років фондовий ринок США був повністю у владі «биків» — гравців, що грають на підвищення курсів акцій. 1923 фондовий індекс Dow Jones перебував на рівні 99. У серпні 1929 року він злетів на 400 % і досяг 380, а 3 вересня індекс досяг рекорду 381,17 — однією з причин цього зростання була активність біржових спекулянтів.
Різко зріс обсяг заощаджень, які жителі США зберігали в банках. Процентні ставки тоді були низькі, тому банківські кредити були доступні дуже багатьом американцям, які розраховували погасити їх у майбутньому. Спекулянти брали банківські кредити для того, щоб вкласти ці гроші в акції.
Стан справ у промисловості, здавалося, був блискучим. Промислові компанії рапортували про прибутки і воліли інвестувати їх у виробництво нових видів продукції. Це спонукало біржових гравців активно скуповувати їхні акції. Однак у 1929 році з'ясувалося, що акції не забезпечують високого рівня дивідендів, а прогноз прибутків багатьох компаній-емітентів виявився завищеним. Компанії-емітенти стикалися з падінням обсягів продажів, у той час, як курси їхніх акцій росли.
24 жовтня 1929 (цей день увійшов в історію як «чорний четвер») на Нью-Йоркській фондовій біржі відбулося різке зниження курсу акцій, це ознаменувало початок найбільшої в історії світової економічної кризи.
«Биків» змінили «ведмеді» — гравці на зниження. Інвестори почали масово продавати акції, спроби утримати курси акцій не увінчалися успіхом. Вартість цінних паперів впала на 60-70 %, різко знизилася ділова активність, був скасований золотий стандарт для основних світових валют.
Найсолідніші акції — , General Electric і General Motors — втратили протягом тижня до двохсот пунктів. До кінця місяця власники акцій втратили понад 15 млрд доларів. До кінця 1929 падіння курсів цінних паперів досягло фантастичної суми в 40 млрд доларів. Закривалися фірми і заводи, тріскалися банки, мільйони людей стали безробітними.
За перші ж три роки депресії збанкрутували 4835 банків. А охоплене панікою населення намагалося за першої ж можливості вилучати свої заощадження з уцілілих банків, у результаті чого кількість грошей в обігу зросла з 454 млн доларів в 1929 році до 5699 млн доларів наприкінці 1932 року.
Криза шаленіла до 1933 року, а її наслідки відчувалися до кінця 1930-х років.
Промислове виробництво під час цієї кризи скоротилося в США на 46 %, у Великій Британії на 24 %, у Німеччині на 41 %, у Франції на 32 %. Курси акцій промислових компаній впали в США на 87 %, у Великій Британії на 48 %, у Німеччині на 64 %, у Франції на 60 %. Колосальних розмірів досягло безробіття. За офіційними даними, в 1933 році в 32 розвинених країнах налічувалося 30 млн безробітних, у тому числі в США 14 млн.
«Новий курс» президента Франкліна Рузвельта, суть якого полягала у проведенні державно-монополістичного регулювання економіки, дозволив поступово нормалізувати становище в країні. Політика «Нового курсу» передбачала регулювання цін, ініціювання об'єднання виробників у великі підприємства, соціальну програму — встановлення мінімальної заробітної плати, максимального робочого тижня, введення пенсій працівникам, які досягли 65 років, та ін.
В результаті цієї кризи в США була створена Комісія з цінних паперів (Securities and Exchange Commission), яка була покликана встановлювати правила гри та карати порушників. Також був прийнятий закон, який заборонив зв'язок між інвестиційними і комерційними банками, і введено державне страхування банківських вкладів на суму, що не перевищує 100 тисяч доларів (для цього сформовано Федеральна корпорація страхування депозитів FDIC).
Причини та передумови
Серед економістів немає одностайності щодо причин Великої депресії. Існують декілька теорій щодо її передумов, але широко вважається, що у виникненні економічної кризи відіграла роль сукупність факторів.
Кейнсіанство
Британський економіст Джон Мейнард Кейнс стверджував у , що зниження сукупних витрат в економіці сприяло масштабному падінню доходів і рівню зайнятості, що був значно нижче середнього. У цій ситуації економіка досягла рівноваги на низькому рівні економічної активності та високому рівні безробіття.
Основна ідея Кейнса була проста: щоб утримувати повну зайнятість, уряди в період сповільнення економіки повинні допускати бюджетний дефіцит, оскільки інвестиції приватного сектора є недостатніми для збереження виробництва на нормальному рівні і виходу економіки з рецесії. Кейнсіанці закликали уряди в часи економічної кризи перебороти слабину за рахунок збільшення державних витрат та/або зниження податків.
Під час депресії Франклін Рузвельт впровадив громадські роботи, сільськогосподарські субсидії та інші стимули щоб перезапустити економіку США, але ніколи повністю не відмовилися від спроб збалансувати бюджет. Кейнсіанці стверджують, що це покращило економіку, але Рузвельт ніколи не видавав достатньо багато, щоб могти вивести економіку з рецесії до початку Другої світової війни.
Монетаризм
Монетаристи, у тому числі Мілтон Фрідман та колишній голова Федеральної резервної системи Бен Бернанке, вважають, що Велика депресія була викликана головним чином через скорочення грошової маси, наслідком неправильної політики американської Федеральної резервної системи і продовженням кризи у банківській системі. На їхній погляд, Федеральна резервна система дозволила своєю бездіяльністю скоротитися грошовій масі, вимірюваній агрегатом M2, на одну третину протягом 1929–1933 років, перетворюючи, таким чином, звичайну рецесію на Велику депресію. Фрідман стверджує, що економічне падіння, що почалося з краху фондового ринку, було б просто черговою рецесією.
Австрійська школа
Інше пояснення наводить австрійська економічна школа. Серед теоретиків австрійської школи, котрі писали про депресію — австрійський економіст Фрідріх Гаєк і американський економіст Мюррей Ротбард, який написав працю Американська Велика Депресія (1963). Вони, як і монетаристи, більшу частину провини за депресію кладуть на Федеральну резервну систему створену в 1913 році, але, на відміну від монетаристів, вони стверджують, що головною причиною Великої депресії було розширення грошової маси в 1920-х роках, що призвело до буму незабезпечених кредитів.
Згідно з точкою зору цієї школи, причиною була саме ця інфляція грошової маси, що призвела до буму в цінах як активів (акцій та облігацій) так і засобів виробництва. Хоч у 1928 році ФРС зробив монетарну політику жорсткішою, було вже занадто пізно, значний економічний спад був вже неминучим. За словами австрійців, катастрофою було штучне втручання в економіку до початку депресії, а зусилля уряду підтримати економіку, після краху 1929 року, тільки поглибили спад.
Скорочення міжнародної торгівлі
Багато економістів стверджують, що різкий спад в міжнародній торгівлі після 1930 року спричинив посилення депресії, особливо у країнах значною мірою залежних від зовнішньої торгівлі. Більшість істориків і економістів часткову вину за поглиблення депресії покладають на американський закон Смута — Хоулі про мита (прийнятий 17 червня 1930 року), який значно знизив рівень міжнародної торгівлі, викликаючи у відповідь загострення митної політики в інших країнах. У той час як зовнішня торгівля була невеликою часткою загальної економічної активності в США і була зосереджена лише в декількох галузях, як сільське господарство, в інших країнах вона відігравала значно більшу роль.
Середня ставка мита на імпорт (в США) у 1921–1925 роках склала 25,9 %, але за новими тарифами зросла в 1931–1935 рр. до 50 %. У доларовому вимірі обсяг експорту американських товарів скоротився з $5,2 млрд в 1929 році до $1,7 млрд в 1933 році, але оскільки ціни також впали, то фізичний обсяг експорту знизився на половину. Найсильніше постраждали фермери, особливо експортери таких товарів як пшениця, бавовна, тютюн і пиломатеріали. Відповідно до цієї теорії, розпад експортних господарств змусив багатьох американських фермерів оголосити дефолт за своїми кредитами, що викликало банківську паніку навколо невеликих сільських банків.
Інші теорії
- Марксистське пояснення пояснює депресію кризою надвиробництва, притаманною капіталізму.
- Теорія біржової бульбашки стверджує, що інвестиції у виробництво були набагато більшими за реально необхідні.
- Теорія стрімкого приросту населення пов'язує кризу з великою кількістю дітей у сім'ї. Велика кількість дітей була характерною для аграрного способу виробництва (в середньому 3-5 дітей на сім'ю), однак на період кризи значно скоротився відсоток природної смертності від хвороб у результаті технологічного прориву в медицині та тимчасового підвищення рівня життя.
Наслідки
- Рівень промислового виробництва був відсунений до початку XX століття, тобто на 30 років назад.
- У країнах Західної Європи нараховувалось до 30 мільйонів безробітних
- Погіршилось становище фермерів, дрібних підприємців, представників середнього класу. Багато людей опинилося за межею бідності.
- Значно збільшилась популярність як ліворадикальних (комуністичних), так і праворадикальних (фашистських та радикально-націоналістичних) партій. Так, наприклад, у Німеччині владу здобула Націонал-соціалістична німецька робітнича партія на чолі з Адольфом Гітлером.
Велика депресія в країнах світу
Австралія
Через велику залежність Австралії від експорту сільськогосподарської продукції наслідки великої депресії були одними з найтяжчих у західному світі. Падаючий експортний попит та ціни на товари призвели до значного скорочення заробітної плати. Безробіття досягло рекордного для Австралії максимуму — майже 29 % у 1932 році. Після 1932 року зростання цін на м'ясо та вироби з вовни сприяло стабілізації економіки.
Канада
Економіці Канади, окрім великої депресії, значної шкоди нанесли пилові бурі 1930-36 років (Пиловий казан, англ. Dust Bowl). Промислове виробництво скоротилося у 1932 році до 58 % передкризового рівня (для порівняння у Великій Британії — 83 %), а Національний дохід впав до 56 % рівня 1929 року, що стало найгіршими показниками після США. Безробіття у піковому 1930 році досягло 27 %. Окрім цього, у тридцятих роках Канада прийняла дуже жорстку імміграційну політику.
США
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkzTDBKaGJtdGZiMlpmZEdobFgxVnVhWFJsWkY5VGRHRjBaWE5mWm1GcGJIVnlaVjlPV1ZkVVV5NXFjR2N2TWpVd2NIZ3RRbUZ1YTE5dlpsOTBhR1ZmVlc1cGRHVmtYMU4wWVhSbGMxOW1ZV2xzZFhKbFgwNVpWMVJUTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
За статистичними даними, криза у США спричинила найтяжчі наслідки.
- Було закрито більше, ніж 5 тисяч банків
- Акції знецінились на 40 мільярдів доларів
- Внаслідок підвищення рівня інфляції значно зросли ціни
- Промислове виробництво скоротилося на 50 %
- У п'ять разів зменшилося виробництво автомобілів
- з'явилося 12 мільйонів безробітних (у піковий момент кризи — 15 мільйонів)
- 5 мільйонів американських фермерів були позбавлені господарства і землі за несплату боргів.
- На думку деяких експертів, природний приріст населення у США на час кризи суттєво зменшився.
Президент Герберт Гувер розпочав численні економічні програми, проте, вони не переламали падіння. У червні 1930 року Конгрес затвердив Закон Смута — Хоулі про мита, який підняв тарифи на тисячі імпортних товарів. Метою цього закону було заохочення до покупки продукції американського виробництва за рахунок збільшення вартості імпортованих товарів, підвищення доходів федерального уряду і захист фермерів.
Інші країни відповіли підвищенням митних тарифів на товари американського виробництва, що призвело до скорочення міжнародної торгівлі і, у результаті, поглиблення депресії. До 1932 року безробіття досягло 23,6 %, на початку 1933 року аж 25 %. Посуха в аграрному регіоні, рекордна кількість дефолтів по кредитах підприємств і домогосподарств, призвели до краху більш ніж 5000 банків. Сотні тисяч американців виявилися бездомними, по всій країні почали з'являтись нетрі називані «Гувервілями». Квартал за кварталом економіка занепадала, ціни, доходи і рівень зайнятості знижувалися, що привело в 1932 до влади Франкліна Делано Рузвельта.
Задля подолання кризи у 1933 році почав здійснюватися Новий курс Рузвельта — різноманітні заходи, направлені на врегулювання економічного становища. Деякі з них, за сучасними уявленнями, допомогли усунути причини, деякі допомагали найпостраждалішим верствам населення, деякі навпаки, погіршували ситуацію. Найспірнішим актом було встановлення (англ. National Recovery Administration), яка здійснила ряд радикальних змін в американській економіці, однак у 1935 році була визнана неконституційною Верховним судом Сполучених Штатів.
До 1936 року основні економічні показники знову досягли рівня кінця 1920-х років, за винятком безробіття, яке залишалося високим (11 %), хоч значно нижчим, ніж 25 % у 1933 році. Аж ось навесні 1937 року промислове виробництво США перевищило рівень 1929 року. У червні 1937 року адміністрація Рузвельта скоротила витрати і збільшила оподаткування намагаючись збалансувати . В американській економіці знову почалося різке падіння, яке тривало 13 місяців, тобто протягом більшої частини 1938 року. Промислове виробництво протягом кількох місяців знизилося майже на 30 відсотків, а виробництва ще більше. Безробіття зросло з 14,3 % в 1937 році до 19,0 % в 1938 році, піднявшись з 5 до більш ніж 12 мільйонів на початку 1938 року.
Британія
Індустріальні райони Британії постраждали одразу ж дуже сильно, оскільки зник попит на британську продукцію. До кінця 1930 року безробіття зросло з 1 до 2,5 млн, що склало 20 % від застрахованої робочої сили, експорт зменшився на 50 % у ціновому вимірі. Приміром, у 1933 році безробітними були 30 % жителів Глазго. Через скорочення виробництва кораблів на 90 % безробіття в деяких містах північного сходу сягало 70 %. Національний голодний марш 1932 року був найбільшим із низки голодних маршів, що відбувалися в Британії впродовж 20-х і 30-х років. Приблизно 200 тис. безробітних чоловіків відправили в трудові табори, що продовжували діяти до 1939 року.
У менш промислових Мідлендсі і Південній Англії ефект був короткочасним і наприкінці 1930-х років ці регіони процвітали. Зростання виробництва сучасних електротоварів і бум в автомобільній промисловості спричинили зростання населення півдня і розширення середнього класу. Сільське господарство в цей період також активно розвивалося.
Німеччина
Депресія завдала дуже сильного удару Веймарській республіці, оскільки припинилися американські позики, метою яких була відбудова німецької економіки після Першої світової війни. На 1932 рік безробіття досягло рівня 30 %. Важка економічна ситуація підняла рейтинг екстремістських рухів. В січні 1933 року до влади прийшла Німецька націонал-соціалістична робітнича партія. Також Комуністична партія Німеччини на виборах у листопаді 1932 року отримала найбільший результат за всю її історію. В цьому ж році після Німеччина припинила виплату репарацій (на той час було виплачена восьма частина всіх репарацій).
Південна Африка
Внаслідок занепаду міжнародної торгівлі, попит на південноафриканський сільськогосподарський і мінеральний експорт різко скоротився. Комісія Карнегі (англ. Carnegie Commission of Investigation on the Poor White Question in South Africa) дійшла висновку, що в 1931 році майже третина африканерів жили як жебраки. Вважається, що соціальний дискомфорт, викликаний депресією був одним з факторів поділу в 1933 році Національної партії на фракції gesuiwerde та smelter і подальшого злиття партії з . Пізніше лідер фракції gesuiwerde Даніель Малан піде на формування своєї власної партії і прийде до влади після виборів 1948 року, впровадить доктрину апартеїду розширюючи расову сегрегацію, що триватиме до 1994 року.
СРСР
У СРСР роки Великої Депресії збіглися з періодом розкуркулювання та Голодомору. Депресія обвалила ціни на зерно, за рахунок експорту якого радянське керівництво планувало забезпечити імпорт машин і провести індустріалізацію. У 1931 році для покупки одиниці імпортного обладнання потрібно було експортувати зерна в 2,5–3 рази більше, ніж у 1928 році. Окрім того, фінансова криза ускладнила для СРСР отримання кредитів.
Тим не менш, радянська економіка не зазнала економічного спаду. На перший погляд, це виглядало, як підтвердження марксової теорії криз і сприяло поширенню комуністичних та соціалістичних поглядів у світі. Коли радянське торгове представництво в Нью-Йорку оголосило про 6 тисяч вакансій, воно отримало 100 тисяч заяв[]. Чимало західних інтелектуалів закривали очі на повідомлення про масові смерті, висловлюючи симпатії до Радянського Союзу.
Франція
Франція не постраждала так сильно, як Німеччина чи Британія. Її економіка менше залежала від імпорту та експорту. Вплив депресії почав відчуватися лише в 1931 році. Рівень безробіття зростав з 1929 по 1935, після чого пішов на спад. Однак важкі часи та зростання безробіття призвело до бунтів, утворення і росту популярності соціалістичного Національного фронту.
Японія
Велика депресія в Японії не була надто дошкульною. Японська економіка протягом 1929-31 років скоротилася на 8 %. Міністр фінансів Японії Такахасі Корекійо першим впровадив те, що пізніше стало називатися кейнсіанською економічною політикою: по-перше, значні фінансові стимули за рахунок бюджетного дефіциту, а по-друге, девальвація національної валюти. Такахасі використав Банк Японії, щоб оптималізувати бюджетний дефіцит і звести до мінімуму інфляційний тиск. Економетричні дослідження підтвердили виняткову ефективність впроваджених фінансових стимулів.
Девальвація національної валюти дала негайний ефект. Японський текстиль почав витісняти на експортних ринках британський текстиль. Вплив дефіциту бюджету виявився складнішим. Дефіцит був спрямований на закупівлю озброєння для збройних сил. До 1933 року Японія вже вийшла з депресії. У 1934 році Такахасі, зрозумівши, що економіці загрожує «перегрів», щоб уникнути інфляції, змінив політику намагаючись зменшити дефіцитне фінансування, що ішло на озброєння і боєприпаси. Це призвело до сильної і швидкої негативної реакції з боку шовіністів, особливо військових, і завершилося його вбивством під час Інциденту 26 лютого. Це мало стримуючий ефект по відношенню до всіх цивільних чиновників в японському уряді. З 1934 року вплив військових в уряді продовжував зростати. Замість скорочення бюджетного дефіциту, уряд ввів контроль над цінами та схеми раціонування, що скоротило, але не ліквідувало інфляцію, яка залишалася проблемою до кінця Другої світової війни.
Дефіцитне фінансування призвело до трансформації економіки Японії. Промислове виробництво протягом 1930-х років подвоїлося. Крім того, в 1929 році у списку найбільших компаній в Японії переважали представники легкої, особливо текстильної промисловості (багато з автовиробників Японії, наприклад Toyota, мають своє коріння в текстильній промисловості). До 1940 року акценти змістилися з легкої промисловості на важку промисловість.
Завершення кризи
Деякими експертами вважається, що причиною закінчення Великої депресії стала Друга світова війна, що спричинила масові державні закупівлі озброєння. Хоча таке пояснення розвитку подій має певну достовірність, аналіз історичних джерел вказує на початок економічної стабілізації у 1932–1933 роках, тобто задовго до початку війни.
Фондовий ринок відновився до докризових значень лише через 25 років — тільки в 1954 році індекс Dow Jones перевищив рівень 3 вересня 1929 року.
Примітки
- John A. Garraty, The Great Depression (1986)(англ.) (наведено за англійською вікіпедією)
- Charles Duhigg, «Depression, You Say? Check Those Safety Nets», New York Times, March 23, 2008(англ.) (наведено за англійською вікіпедією)
- Frank Bernanke (2007). Principles of Macroeconomics (вид. 3rd). Boston: McGraw-Hill/Irwin. с. 98. ISBN .
{{}}
:|first2=
з пропущеним|last2=
()(англ.) (наведено за англійською вікіпедією) - Great Depression [ 9 травня 2015 у Wayback Machine.], Encyclopædia Britannica(англ.)
- Economics focus: The Great Depression [ 11 грудня 2008 у Wayback Machine.] The Economist
- Jerome Blum, , Thomas G. Barnes, The European world: a history (2nd ed 1970) page 885(англ.) (наведено за англійською вікіпедією)
- John Maynard Keynes (1936) The General Theory of Employment, Interest and Money [ 3 травня 2011 у Wayback Machine.] (Повний текст онлайн)(англ.)
- Lawrence Klein, The Keynesian Revolution, 1947, pp. 56-58, 169, 177-79, New York, Macmillan;
Rosenof, Theodore (1997). Economics in the Long Run: New Deal Theorists and Their Legacies, 1933–1993. Chapel Hill: University of North Carolina Press. ISBN . - Bernanke, Ben S. (2000). Essays on the Great Depression. Princeton University Press. с. 7. ISBN .
- Bernanke: Federal Reserve caused Great Depression. . Архів оригіналу за 25 червня 2013. Процитовано 18 лютого 2012.
- Milton Friedman, . A Monetary History of the United States.
- America's Great Depression: Повний текст у форматі HTML [ 31 березня 2009 у Wayback Machine.] (та PDF) [ 10 жовтня 2014 у Wayback Machine.](англ.)
- Murray Rothbard, America's Great Depression (Ludwig von Mises Institute, 2000), pp. 19-21.
- The World in Depression. . Архів оригіналу за 25 червня 2013. Процитовано 22 травня 2008.
- , Simon Balderstone and John Bowan (2006). Events That Shaped Australia. New Holland. с. 126. ISBN .
- A Century of Change in the Australian Labour Market [ 30 січня 2012 у Wayback Machine.], Australian Bureau of Statistics
- 1929-1939 — The Great Depression [ 27 січня 2009 у Wayback Machine.], Source: Bank of Canada
- Why did Canada Refuse to Admit Jewish Refugees in 1930s? [ 6 лютого 2012 у Wayback Machine.], Claude Bélanger, Department of History, Marianopolis College
- Waren, Herbert Hoover and the Great Depression
- «Smoot-Hawley Tariff» [ 12 березня 2009 у Wayback Machine.], U.S. Department of State.
- Swanson, Joseph; Williamson, Samuel (1972). Estimates of national product and income for the United States economy, 1919–1941. Explorations in Economic History. 10: 53—73.
- Great Depression [ 21 лютого 2012 у Wayback Machine.]. The Concise Encyclopedia of Economics.
- «Great Depression in the United States» [ 2009-10-28 у Wayback Machine.], Microsoft Encarta. 2009-10-31.
- «The Great Depression and New Deal» [ 10 березня 2011 у Wayback Machine.] by Joyce Bryant, Yale-New Haven Teachers Institute.
- National Recovery Administration [ 22 липня 2011 у Wayback Machine.], Authority Record (Corporate Body) USA, Committee on Descriptive Standards, . Accessed 11 November 2010
- The Great Depression, Robert Goldston, Fawcett Publications, 1968, page 228
- Economic Fluctuations, Maurice W. Lee, Chairman of Economics Dept., Washington State College, published by R. D. Irwin Inc, Homewood, Illinois, 1955, page 236.
- Unemployment During The Great Depression [ 24 січня 2009 у Wayback Machine.], thegreatdepression.co.uk
- Cook, Chris and Bewes, Diccon; What Happened Where: A Guide To Places And Events In Twentieth-Century History p. 115; Routledge, 1997
- Constantine, Stephen (1983) Social Conditions in Britain 1918–1939
- Germany — Economic [ 11 листопада 2012 у Wayback Machine.], Public Broadcasting Service (PBS)
- The Great Depression and the 1930S [ 26 квітня 2021 у Wayback Machine.], Federal Research Division of the Library of Congress
- Оскар Санчес-Сибони. Депрессивный сталинизм. Переосмысление Великого перелома [ 8 січня 2019 у Wayback Machine.] // Спільне, 23.11.2018.
- Енцо Траверсо. Інтелектуали й антифашизм. За критичну історизацію [ 27 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Спільне, 9.05.2015
- Henry Laufenburger, "France and the Depression, " International Affairs (1936) 15#2 pp. 202–224 in JSTOR [ 7 листопада 2015 у Wayback Machine.]
- Myung Soo Cha, «Did Takahashi Korekiyo Rescue Japan from the Great Depression?», The Journal of Economic History 63, No. 1 (Mar 2003): 127-44. (наведено за англійською вікіпедією)
- , «MITI and the Japanese Miracle» (онлайн [ 20 вересня 2014 у Wayback Machine.])
Див. також
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Велика депресія |
Література
- Rothermund, Dietmar. The Global Impact of the Great Depression (1996)
- Garside, William R. Capitalism in crisis: international responses to the Great Depression (1993)
- Kindleberger, Charles P. The World in Depression, 1929–1939 (1983)
- Madsen, Jakob B. «Trade Barriers and the Collapse of World Trade during the Great Depression»'
- Garraty, John A., The Great Depression: An Inquiry into the causes, course, and Consquences of the Worldwide Depression of the Nineteen-Thirties, as Seen by Contemporaries and in Light of History (1986)
- Filene, Edward A. The Way Out: A Forecast of the Coming Changes in American Business and Industry New York, NY: Doubleday, 1924.
- Bernanke, Ben S. «The Macroeconomics of the Great Depression: A Comparative Approach» Journal of Money, Credit & Banking, Vol. 27, 1995
- Grant, Michael Johnston. Down and Out on the Family Farm: Rural Rehabilitation in the Great Plains, 1929–1945 (2002)
- Howard Donald S. The WPA and Federal Relief Policy (1943)
- Ротбард Мюррей, America's Great Depression [ 26 лютого 2009 у Wayback Machine.], 5-те видання, Mises Institute: 2005.
- Мошенський С. З. Більше ніж гроші. Фінансова історія людства. К. : Саміт-книга, 2021 - 486 с. *[1]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Depresiya znachennya Veli ka depre siya zagalnosvitova potuzhna ekonomichna kriza yaka nastala voseni 1929 roku ta trivala do kincya 1930 h rokiv U riznih krayinah Velika depresiya mala rizni hronologichni mezhi prote najpomitnishoyu bula v krayinah Zahidnoyi Yevropi ta SShA Fotografiya Doroteyi Lanzh Mati migrant pokinuti zbirachi chayu u Kaliforniyi v centri Florens Ouens Tomson 32 h rokiv mati simoh ditej z Nipomo berezen 1936 Dana fotografiya ye odnim z simvoliv Velikoyi depresiyi Po suti Velika depresiya ce svitova ekonomichna kriza a sam termin zazvichaj vzhivayetsya shodo Spoluchenih Shtativ Ameriki Velika depresiya bula najdovshoyu najglibshoyu ta najglobalnishoyu ekonomichnoyu krizoyu 20 stolittya i chasto vikoristovuyetsya yak priklad togo naskilki silno mozhe ponizitisya riven svitovogo ekonomichnogo rozvitku Velika depresiya spravila rujnivnij vpliv praktichno u vsih krayinah bagatih i bidnih Osobisti dohodi podatkovi dohodi pributki i cini vpali odnochasno mizhnarodna torgivlya znizilasya bilsh nizh na 50 Bezrobittya v SShA zroslo do 25 a v deyakih krayinah she vishe navit do 33 IstoriyaIndeks Dou Dzhonsa 1928 1930 Realnij VNP SShA 1910 60 vidileni roki Velikoyi depresiyi 1929 1939 Riven bezrobittya v SShA 1910 60 vidileni roki Velikoyi depresiyi 1929 1939 Velikij depresiyi pereduvali podiyi Birzhovogo krahu v SShA 1929 roku strimke padinnya cin na akciyi sho pochalosya 24 zhovtnya chornij chetver i nabulo katastrofichnih masshtabiv 28 zhovtnya 29 zhovtnya chornij vivtorok den birzhovogo krahu na Uoll strit Deyaki doslidniki pidkreslyuyut sho birzhovij krah buv simptomom a ne prichinoyu velikoyi depresiyi Do momentu pochatku krizi 1 amerikanciv volodili nadvisokimi dohodami 42 nadnizkim U 1929 roci priblizno 100 velikih korporacij kontrolyuvali polovinu korporativnih finansiv Ameriki a bankivska sistema bula v dikomu stani banki chasto obicyali svoyim vkladnikam 4 5 dohodu na den Z seredini 1920 h rokiv fondovij rinok SShA buv povnistyu u vladi bikiv gravciv sho grayut na pidvishennya kursiv akcij 1923 fondovij indeks Dow Jones perebuvav na rivni 99 U serpni 1929 roku vin zletiv na 400 i dosyag 380 a 3 veresnya indeks dosyag rekordu 381 17 odniyeyu z prichin cogo zrostannya bula aktivnist birzhovih spekulyantiv Rizko zris obsyag zaoshadzhen yaki zhiteli SShA zberigali v bankah Procentni stavki todi buli nizki tomu bankivski krediti buli dostupni duzhe bagatom amerikancyam yaki rozrahovuvali pogasiti yih u majbutnomu Spekulyanti brali bankivski krediti dlya togo shob vklasti ci groshi v akciyi Stan sprav u promislovosti zdavalosya buv bliskuchim Promislovi kompaniyi raportuvali pro pributki i volili investuvati yih u virobnictvo novih vidiv produkciyi Ce sponukalo birzhovih gravciv aktivno skupovuvati yihni akciyi Odnak u 1929 roci z yasuvalosya sho akciyi ne zabezpechuyut visokogo rivnya dividendiv a prognoz pributkiv bagatoh kompanij emitentiv viyavivsya zavishenim Kompaniyi emitenti stikalisya z padinnyam obsyagiv prodazhiv u toj chas yak kursi yihnih akcij rosli 24 zhovtnya 1929 cej den uvijshov v istoriyu yak chornij chetver na Nyu Jorkskij fondovij birzhi vidbulosya rizke znizhennya kursu akcij ce oznamenuvalo pochatok najbilshoyi v istoriyi svitovoyi ekonomichnoyi krizi Bikiv zminili vedmedi gravci na znizhennya Investori pochali masovo prodavati akciyi sprobi utrimati kursi akcij ne uvinchalisya uspihom Vartist cinnih paperiv vpala na 60 70 rizko znizilasya dilova aktivnist buv skasovanij zolotij standart dlya osnovnih svitovih valyut Najsolidnishi akciyi AT amp T General Electric i General Motors vtratili protyagom tizhnya do dvohsot punktiv Do kincya misyacya vlasniki akcij vtratili ponad 15 mlrd dolariv Do kincya 1929 padinnya kursiv cinnih paperiv dosyaglo fantastichnoyi sumi v 40 mlrd dolariv Zakrivalisya firmi i zavodi triskalisya banki miljoni lyudej stali bezrobitnimi Za pershi zh tri roki depresiyi zbankrutuvali 4835 bankiv A ohoplene panikoyu naselennya namagalosya za pershoyi zh mozhlivosti viluchati svoyi zaoshadzhennya z ucililih bankiv u rezultati chogo kilkist groshej v obigu zrosla z 454 mln dolariv v 1929 roci do 5699 mln dolariv naprikinci 1932 roku Kriza shalenila do 1933 roku a yiyi naslidki vidchuvalisya do kincya 1930 h rokiv Promislove virobnictvo pid chas ciyeyi krizi skorotilosya v SShA na 46 u Velikij Britaniyi na 24 u Nimechchini na 41 u Franciyi na 32 Kursi akcij promislovih kompanij vpali v SShA na 87 u Velikij Britaniyi na 48 u Nimechchini na 64 u Franciyi na 60 Kolosalnih rozmiriv dosyaglo bezrobittya Za oficijnimi danimi v 1933 roci v 32 rozvinenih krayinah nalichuvalosya 30 mln bezrobitnih u tomu chisli v SShA 14 mln Novij kurs prezidenta Franklina Ruzvelta sut yakogo polyagala u provedenni derzhavno monopolistichnogo regulyuvannya ekonomiki dozvoliv postupovo normalizuvati stanovishe v krayini Politika Novogo kursu peredbachala regulyuvannya cin iniciyuvannya ob yednannya virobnikiv u veliki pidpriyemstva socialnu programu vstanovlennya minimalnoyi zarobitnoyi plati maksimalnogo robochogo tizhnya vvedennya pensij pracivnikam yaki dosyagli 65 rokiv ta in V rezultati ciyeyi krizi v SShA bula stvorena Komisiya z cinnih paperiv Securities and Exchange Commission yaka bula poklikana vstanovlyuvati pravila gri ta karati porushnikiv Takozh buv prijnyatij zakon yakij zaboroniv zv yazok mizh investicijnimi i komercijnimi bankami i vvedeno derzhavne strahuvannya bankivskih vkladiv na sumu sho ne perevishuye 100 tisyach dolariv dlya cogo sformovano Federalna korporaciya strahuvannya depozitiv FDIC Prichini ta peredumoviSered ekonomistiv nemaye odnostajnosti shodo prichin Velikoyi depresiyi Isnuyut dekilka teorij shodo yiyi peredumov ale shiroko vvazhayetsya sho u viniknenni ekonomichnoyi krizi vidigrala rol sukupnist faktoriv Kejnsianstvo Britanskij ekonomist Dzhon Mejnard Kejns stverdzhuvav u sho znizhennya sukupnih vitrat v ekonomici spriyalo masshtabnomu padinnyu dohodiv i rivnyu zajnyatosti sho buv znachno nizhche serednogo U cij situaciyi ekonomika dosyagla rivnovagi na nizkomu rivni ekonomichnoyi aktivnosti ta visokomu rivni bezrobittya Osnovna ideya Kejnsa bula prosta shob utrimuvati povnu zajnyatist uryadi v period spovilnennya ekonomiki povinni dopuskati byudzhetnij deficit oskilki investiciyi privatnogo sektora ye nedostatnimi dlya zberezhennya virobnictva na normalnomu rivni i vihodu ekonomiki z recesiyi Kejnsianci zaklikali uryadi v chasi ekonomichnoyi krizi pereboroti slabinu za rahunok zbilshennya derzhavnih vitrat ta abo znizhennya podatkiv Pid chas depresiyi Franklin Ruzvelt vprovadiv gromadski roboti silskogospodarski subsidiyi ta inshi stimuli shob perezapustiti ekonomiku SShA ale nikoli povnistyu ne vidmovilisya vid sprob zbalansuvati byudzhet Kejnsianci stverdzhuyut sho ce pokrashilo ekonomiku ale Ruzvelt nikoli ne vidavav dostatno bagato shob mogti vivesti ekonomiku z recesiyi do pochatku Drugoyi svitovoyi vijni Monetarizm Monetaristi u tomu chisli Milton Fridman ta kolishnij golova Federalnoyi rezervnoyi sistemi Ben Bernanke vvazhayut sho Velika depresiya bula viklikana golovnim chinom cherez skorochennya groshovoyi masi naslidkom nepravilnoyi politiki amerikanskoyi Federalnoyi rezervnoyi sistemi i prodovzhennyam krizi u bankivskij sistemi Na yihnij poglyad Federalna rezervna sistema dozvolila svoyeyu bezdiyalnistyu skorotitisya groshovij masi vimiryuvanij agregatom M2 na odnu tretinu protyagom 1929 1933 rokiv peretvoryuyuchi takim chinom zvichajnu recesiyu na Veliku depresiyu Fridman stverdzhuye sho ekonomichne padinnya sho pochalosya z krahu fondovogo rinku bulo b prosto chergovoyu recesiyeyu Avstrijska shkola Inshe poyasnennya navodit avstrijska ekonomichna shkola Sered teoretikiv avstrijskoyi shkoli kotri pisali pro depresiyu avstrijskij ekonomist Fridrih Gayek i amerikanskij ekonomist Myurrej Rotbard yakij napisav pracyu Amerikanska Velika Depresiya 1963 Voni yak i monetaristi bilshu chastinu provini za depresiyu kladut na Federalnu rezervnu sistemu stvorenu v 1913 roci ale na vidminu vid monetaristiv voni stverdzhuyut sho golovnoyu prichinoyu Velikoyi depresiyi bulo rozshirennya groshovoyi masi v 1920 h rokah sho prizvelo do bumu nezabezpechenih kreditiv Zgidno z tochkoyu zoru ciyeyi shkoli prichinoyu bula same cya inflyaciya groshovoyi masi sho prizvela do bumu v cinah yak aktiviv akcij ta obligacij tak i zasobiv virobnictva Hoch u 1928 roci FRS zrobiv monetarnu politiku zhorstkishoyu bulo vzhe zanadto pizno znachnij ekonomichnij spad buv vzhe neminuchim Za slovami avstrijciv katastrofoyu bulo shtuchne vtruchannya v ekonomiku do pochatku depresiyi a zusillya uryadu pidtrimati ekonomiku pislya krahu 1929 roku tilki poglibili spad Skorochennya mizhnarodnoyi torgivli Bagato ekonomistiv stverdzhuyut sho rizkij spad v mizhnarodnij torgivli pislya 1930 roku sprichiniv posilennya depresiyi osoblivo u krayinah znachnoyu miroyu zalezhnih vid zovnishnoyi torgivli Bilshist istorikiv i ekonomistiv chastkovu vinu za pogliblennya depresiyi pokladayut na amerikanskij zakon Smuta Houli pro mita prijnyatij 17 chervnya 1930 roku yakij znachno zniziv riven mizhnarodnoyi torgivli viklikayuchi u vidpovid zagostrennya mitnoyi politiki v inshih krayinah U toj chas yak zovnishnya torgivlya bula nevelikoyu chastkoyu zagalnoyi ekonomichnoyi aktivnosti v SShA i bula zoseredzhena lishe v dekilkoh galuzyah yak silske gospodarstvo v inshih krayinah vona vidigravala znachno bilshu rol Serednya stavka mita na import v SShA u 1921 1925 rokah sklala 25 9 ale za novimi tarifami zrosla v 1931 1935 rr do 50 U dolarovomu vimiri obsyag eksportu amerikanskih tovariv skorotivsya z 5 2 mlrd v 1929 roci do 1 7 mlrd v 1933 roci ale oskilki cini takozh vpali to fizichnij obsyag eksportu znizivsya na polovinu Najsilnishe postrazhdali fermeri osoblivo eksporteri takih tovariv yak pshenicya bavovna tyutyun i pilomateriali Vidpovidno do ciyeyi teoriyi rozpad eksportnih gospodarstv zmusiv bagatoh amerikanskih fermeriv ogolositi defolt za svoyimi kreditami sho viklikalo bankivsku paniku navkolo nevelikih silskih bankiv Inshi teoriyi Marksistske poyasnennya poyasnyuye depresiyu krizoyu nadvirobnictva pritamannoyu kapitalizmu Teoriya birzhovoyi bulbashki stverdzhuye sho investiciyi u virobnictvo buli nabagato bilshimi za realno neobhidni Teoriya strimkogo prirostu naselennya pov yazuye krizu z velikoyu kilkistyu ditej u sim yi Velika kilkist ditej bula harakternoyu dlya agrarnogo sposobu virobnictva v serednomu 3 5 ditej na sim yu odnak na period krizi znachno skorotivsya vidsotok prirodnoyi smertnosti vid hvorob u rezultati tehnologichnogo prorivu v medicini ta timchasovogo pidvishennya rivnya zhittya NaslidkiRiven promislovogo virobnictva buv vidsunenij do pochatku XX stolittya tobto na 30 rokiv nazad U krayinah Zahidnoyi Yevropi narahovuvalos do 30 miljoniv bezrobitnih Pogirshilos stanovishe fermeriv dribnih pidpriyemciv predstavnikiv serednogo klasu Bagato lyudej opinilosya za mezheyu bidnosti Znachno zbilshilas populyarnist yak livoradikalnih komunistichnih tak i pravoradikalnih fashistskih ta radikalno nacionalistichnih partij Tak napriklad u Nimechchini vladu zdobula Nacional socialistichna nimecka robitnicha partiya na choli z Adolfom Gitlerom Velika depresiya v krayinah svituAvstraliya Cherez veliku zalezhnist Avstraliyi vid eksportu silskogospodarskoyi produkciyi naslidki velikoyi depresiyi buli odnimi z najtyazhchih u zahidnomu sviti Padayuchij eksportnij popit ta cini na tovari prizveli do znachnogo skorochennya zarobitnoyi plati Bezrobittya dosyaglo rekordnogo dlya Avstraliyi maksimumu majzhe 29 u 1932 roci Pislya 1932 roku zrostannya cin na m yaso ta virobi z vovni spriyalo stabilizaciyi ekonomiki Kanada Ekonomici Kanadi okrim velikoyi depresiyi znachnoyi shkodi nanesli pilovi buri 1930 36 rokiv Pilovij kazan angl Dust Bowl Promislove virobnictvo skorotilosya u 1932 roci do 58 peredkrizovogo rivnya dlya porivnyannya u Velikij Britaniyi 83 a Nacionalnij dohid vpav do 56 rivnya 1929 roku sho stalo najgirshimi pokaznikami pislya SShA Bezrobittya u pikovomu 1930 roci dosyaglo 27 Okrim cogo u tridcyatih rokah Kanada prijnyala duzhe zhorstku immigracijnu politiku SShA Dokladnishe Velika depresiya u SShA Natovpi navkolo v Nyu Jorku pislya krahu v 1931 roci Za statistichnimi danimi kriza u SShA sprichinila najtyazhchi naslidki Bulo zakrito bilshe nizh 5 tisyach bankiv Akciyi znecinilis na 40 milyardiv dolariv Vnaslidok pidvishennya rivnya inflyaciyi znachno zrosli cini Promislove virobnictvo skorotilosya na 50 U p yat raziv zmenshilosya virobnictvo avtomobiliv z yavilosya 12 miljoniv bezrobitnih u pikovij moment krizi 15 miljoniv 5 miljoniv amerikanskih fermeriv buli pozbavleni gospodarstva i zemli za nesplatu borgiv Na dumku deyakih ekspertiv prirodnij pririst naselennya u SShA na chas krizi suttyevo zmenshivsya Prezident Gerbert Guver rozpochav chislenni ekonomichni programi prote voni ne perelamali padinnya U chervni 1930 roku Kongres zatverdiv Zakon Smuta Houli pro mita yakij pidnyav tarifi na tisyachi importnih tovariv Metoyu cogo zakonu bulo zaohochennya do pokupki produkciyi amerikanskogo virobnictva za rahunok zbilshennya vartosti importovanih tovariv pidvishennya dohodiv federalnogo uryadu i zahist fermeriv Inshi krayini vidpovili pidvishennyam mitnih tarifiv na tovari amerikanskogo virobnictva sho prizvelo do skorochennya mizhnarodnoyi torgivli i u rezultati pogliblennya depresiyi Do 1932 roku bezrobittya dosyaglo 23 6 na pochatku 1933 roku azh 25 Posuha v agrarnomu regioni rekordna kilkist defoltiv po kreditah pidpriyemstv i domogospodarstv prizveli do krahu bilsh nizh 5000 bankiv Sotni tisyach amerikanciv viyavilisya bezdomnimi po vsij krayini pochali z yavlyatis netri nazivani Guvervilyami Kvartal za kvartalom ekonomika zanepadala cini dohodi i riven zajnyatosti znizhuvalisya sho privelo v 1932 do vladi Franklina Delano Ruzvelta Zadlya podolannya krizi u 1933 roci pochav zdijsnyuvatisya Novij kurs Ruzvelta riznomanitni zahodi napravleni na vregulyuvannya ekonomichnogo stanovisha Deyaki z nih za suchasnimi uyavlennyami dopomogli usunuti prichini deyaki dopomagali najpostrazhdalishim verstvam naselennya deyaki navpaki pogirshuvali situaciyu Najspirnishim aktom bulo vstanovlennya angl National Recovery Administration yaka zdijsnila ryad radikalnih zmin v amerikanskij ekonomici odnak u 1935 roci bula viznana nekonstitucijnoyu Verhovnim sudom Spoluchenih Shtativ Do 1936 roku osnovni ekonomichni pokazniki znovu dosyagli rivnya kincya 1920 h rokiv za vinyatkom bezrobittya yake zalishalosya visokim 11 hoch znachno nizhchim nizh 25 u 1933 roci Azh os navesni 1937 roku promislove virobnictvo SShA perevishilo riven 1929 roku U chervni 1937 roku administraciya Ruzvelta skorotila vitrati i zbilshila opodatkuvannya namagayuchis zbalansuvati V amerikanskij ekonomici znovu pochalosya rizke padinnya yake trivalo 13 misyaciv tobto protyagom bilshoyi chastini 1938 roku Promislove virobnictvo protyagom kilkoh misyaciv znizilosya majzhe na 30 vidsotkiv a virobnictva she bilshe Bezrobittya zroslo z 14 3 v 1937 roci do 19 0 v 1938 roci pidnyavshis z 5 do bilsh nizh 12 miljoniv na pochatku 1938 roku Britaniya Industrialni rajoni Britaniyi postrazhdali odrazu zh duzhe silno oskilki znik popit na britansku produkciyu Do kincya 1930 roku bezrobittya zroslo z 1 do 2 5 mln sho sklalo 20 vid zastrahovanoyi robochoyi sili eksport zmenshivsya na 50 u cinovomu vimiri Primirom u 1933 roci bezrobitnimi buli 30 zhiteliv Glazgo Cherez skorochennya virobnictva korabliv na 90 bezrobittya v deyakih mistah pivnichnogo shodu syagalo 70 Nacionalnij golodnij marsh 1932 roku buv najbilshim iz nizki golodnih marshiv sho vidbuvalisya v Britaniyi vprodovzh 20 h i 30 h rokiv Priblizno 200 tis bezrobitnih cholovikiv vidpravili v trudovi tabori sho prodovzhuvali diyati do 1939 roku U mensh promislovih Midlendsi i Pivdennij Angliyi efekt buv korotkochasnim i naprikinci 1930 h rokiv ci regioni procvitali Zrostannya virobnictva suchasnih elektrotovariv i bum v avtomobilnij promislovosti sprichinili zrostannya naselennya pivdnya i rozshirennya serednogo klasu Silske gospodarstvo v cej period takozh aktivno rozvivalosya Nimechchina Depresiya zavdala duzhe silnogo udaru Vejmarskij respublici oskilki pripinilisya amerikanski poziki metoyu yakih bula vidbudova nimeckoyi ekonomiki pislya Pershoyi svitovoyi vijni Na 1932 rik bezrobittya dosyaglo rivnya 30 Vazhka ekonomichna situaciya pidnyala rejting ekstremistskih ruhiv V sichni 1933 roku do vladi prijshla Nimecka nacional socialistichna robitnicha partiya Takozh Komunistichna partiya Nimechchini na viborah u listopadi 1932 roku otrimala najbilshij rezultat za vsyu yiyi istoriyu V comu zh roci pislya Nimechchina pripinila viplatu reparacij na toj chas bulo viplachena vosma chastina vsih reparacij Pivdenna Afrika Vnaslidok zanepadu mizhnarodnoyi torgivli popit na pivdennoafrikanskij silskogospodarskij i mineralnij eksport rizko skorotivsya Komisiya Karnegi angl Carnegie Commission of Investigation on the Poor White Question in South Africa dijshla visnovku sho v 1931 roci majzhe tretina afrikaneriv zhili yak zhebraki Vvazhayetsya sho socialnij diskomfort viklikanij depresiyeyu buv odnim z faktoriv podilu v 1933 roci Nacionalnoyi partiyi na frakciyi gesuiwerde ta smelter i podalshogo zlittya partiyi z Piznishe lider frakciyi gesuiwerde Daniel Malan pide na formuvannya svoyeyi vlasnoyi partiyi i prijde do vladi pislya viboriv 1948 roku vprovadit doktrinu aparteyidu rozshiryuyuchi rasovu segregaciyu sho trivatime do 1994 roku SRSR U SRSR roki Velikoyi Depresiyi zbiglisya z periodom rozkurkulyuvannya ta Golodomoru Depresiya obvalila cini na zerno za rahunok eksportu yakogo radyanske kerivnictvo planuvalo zabezpechiti import mashin i provesti industrializaciyu U 1931 roci dlya pokupki odinici importnogo obladnannya potribno bulo eksportuvati zerna v 2 5 3 razi bilshe nizh u 1928 roci Okrim togo finansova kriza uskladnila dlya SRSR otrimannya kreditiv Tim ne mensh radyanska ekonomika ne zaznala ekonomichnogo spadu Na pershij poglyad ce viglyadalo yak pidtverdzhennya marksovoyi teoriyi kriz i spriyalo poshirennyu komunistichnih ta socialistichnih poglyadiv u sviti Koli radyanske torgove predstavnictvo v Nyu Jorku ogolosilo pro 6 tisyach vakansij vono otrimalo 100 tisyach zayav dzherelo Chimalo zahidnih intelektualiv zakrivali ochi na povidomlennya pro masovi smerti vislovlyuyuchi simpatiyi do Radyanskogo Soyuzu Franciya Franciya ne postrazhdala tak silno yak Nimechchina chi Britaniya Yiyi ekonomika menshe zalezhala vid importu ta eksportu Vpliv depresiyi pochav vidchuvatisya lishe v 1931 roci Riven bezrobittya zrostav z 1929 po 1935 pislya chogo pishov na spad Odnak vazhki chasi ta zrostannya bezrobittya prizvelo do buntiv utvorennya i rostu populyarnosti socialistichnogo Nacionalnogo frontu Yaponiya Velika depresiya v Yaponiyi ne bula nadto doshkulnoyu Yaponska ekonomika protyagom 1929 31 rokiv skorotilasya na 8 Ministr finansiv Yaponiyi Takahasi Korekijo pershim vprovadiv te sho piznishe stalo nazivatisya kejnsianskoyu ekonomichnoyu politikoyu po pershe znachni finansovi stimuli za rahunok byudzhetnogo deficitu a po druge devalvaciya nacionalnoyi valyuti Takahasi vikoristav Bank Yaponiyi shob optimalizuvati byudzhetnij deficit i zvesti do minimumu inflyacijnij tisk Ekonometrichni doslidzhennya pidtverdili vinyatkovu efektivnist vprovadzhenih finansovih stimuliv Devalvaciya nacionalnoyi valyuti dala negajnij efekt Yaponskij tekstil pochav vitisnyati na eksportnih rinkah britanskij tekstil Vpliv deficitu byudzhetu viyavivsya skladnishim Deficit buv spryamovanij na zakupivlyu ozbroyennya dlya zbrojnih sil Do 1933 roku Yaponiya vzhe vijshla z depresiyi U 1934 roci Takahasi zrozumivshi sho ekonomici zagrozhuye peregriv shob uniknuti inflyaciyi zminiv politiku namagayuchis zmenshiti deficitne finansuvannya sho ishlo na ozbroyennya i boyepripasi Ce prizvelo do silnoyi i shvidkoyi negativnoyi reakciyi z boku shovinistiv osoblivo vijskovih i zavershilosya jogo vbivstvom pid chas Incidentu 26 lyutogo Ce malo strimuyuchij efekt po vidnoshennyu do vsih civilnih chinovnikiv v yaponskomu uryadi Z 1934 roku vpliv vijskovih v uryadi prodovzhuvav zrostati Zamist skorochennya byudzhetnogo deficitu uryad vviv kontrol nad cinami ta shemi racionuvannya sho skorotilo ale ne likviduvalo inflyaciyu yaka zalishalasya problemoyu do kincya Drugoyi svitovoyi vijni Deficitne finansuvannya prizvelo do transformaciyi ekonomiki Yaponiyi Promislove virobnictvo protyagom 1930 h rokiv podvoyilosya Krim togo v 1929 roci u spisku najbilshih kompanij v Yaponiyi perevazhali predstavniki legkoyi osoblivo tekstilnoyi promislovosti bagato z avtovirobnikiv Yaponiyi napriklad Toyota mayut svoye korinnya v tekstilnij promislovosti Do 1940 roku akcenti zmistilisya z legkoyi promislovosti na vazhku promislovist Zavershennya kriziDeyakimi ekspertami vvazhayetsya sho prichinoyu zakinchennya Velikoyi depresiyi stala Druga svitova vijna sho sprichinila masovi derzhavni zakupivli ozbroyennya Hocha take poyasnennya rozvitku podij maye pevnu dostovirnist analiz istorichnih dzherel vkazuye na pochatok ekonomichnoyi stabilizaciyi u 1932 1933 rokah tobto zadovgo do pochatku vijni Fondovij rinok vidnovivsya do dokrizovih znachen lishe cherez 25 rokiv tilki v 1954 roci indeks Dow Jones perevishiv riven 3 veresnya 1929 roku PrimitkiJohn A Garraty The Great Depression 1986 angl navedeno za anglijskoyu vikipediyeyu Charles Duhigg Depression You Say Check Those Safety Nets New York Times March 23 2008 angl navedeno za anglijskoyu vikipediyeyu Frank Bernanke 2007 Principles of Macroeconomics vid 3rd Boston McGraw Hill Irwin s 98 ISBN 0073193976 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a first2 z propushenim last2 dovidka angl navedeno za anglijskoyu vikipediyeyu Great Depression 9 travnya 2015 u Wayback Machine Encyclopaedia Britannica angl Economics focus The Great Depression 11 grudnya 2008 u Wayback Machine The Economist Jerome Blum Thomas G Barnes The European world a history 2nd ed 1970 page 885 angl navedeno za anglijskoyu vikipediyeyu John Maynard Keynes 1936 The General Theory of Employment Interest and Money 3 travnya 2011 u Wayback Machine Povnij tekst onlajn angl Lawrence Klein The Keynesian Revolution 1947 pp 56 58 169 177 79 New York Macmillan Rosenof Theodore 1997 Economics in the Long Run New Deal Theorists and Their Legacies 1933 1993 Chapel Hill University of North Carolina Press ISBN 0807823155 Bernanke Ben S 2000 Essays on the Great Depression Princeton University Press s 7 ISBN 0691016984 Bernanke Federal Reserve caused Great Depression Arhiv originalu za 25 chervnya 2013 Procitovano 18 lyutogo 2012 Milton Friedman A Monetary History of the United States America s Great Depression Povnij tekst u formati HTML 31 bereznya 2009 u Wayback Machine ta PDF 10 zhovtnya 2014 u Wayback Machine angl Murray Rothbard America s Great Depression Ludwig von Mises Institute 2000 pp 19 21 The World in Depression Arhiv originalu za 25 chervnya 2013 Procitovano 22 travnya 2008 Simon Balderstone and John Bowan 2006 Events That Shaped Australia New Holland s 126 ISBN 9781741104929 A Century of Change in the Australian Labour Market 30 sichnya 2012 u Wayback Machine Australian Bureau of Statistics 1929 1939 The Great Depression 27 sichnya 2009 u Wayback Machine Source Bank of Canada Why did Canada Refuse to Admit Jewish Refugees in 1930s 6 lyutogo 2012 u Wayback Machine Claude Belanger Department of History Marianopolis College Waren Herbert Hoover and the Great Depression Smoot Hawley Tariff 12 bereznya 2009 u Wayback Machine U S Department of State Swanson Joseph Williamson Samuel 1972 Estimates of national product and income for the United States economy 1919 1941 Explorations in Economic History 10 53 73 Great Depression 21 lyutogo 2012 u Wayback Machine The Concise Encyclopedia of Economics Great Depression in the United States 2009 10 28 u Wayback Machine Microsoft Encarta 2009 10 31 The Great Depression and New Deal 10 bereznya 2011 u Wayback Machine by Joyce Bryant Yale New Haven Teachers Institute National Recovery Administration 22 lipnya 2011 u Wayback Machine Authority Record Corporate Body USA Committee on Descriptive Standards Accessed 11 November 2010 The Great Depression Robert Goldston Fawcett Publications 1968 page 228 Economic Fluctuations Maurice W Lee Chairman of Economics Dept Washington State College published by R D Irwin Inc Homewood Illinois 1955 page 236 Unemployment During The Great Depression 24 sichnya 2009 u Wayback Machine thegreatdepression co uk Cook Chris and Bewes Diccon What Happened Where A Guide To Places And Events In Twentieth Century History p 115 Routledge 1997 ISBN 1 85728 533 6 Constantine Stephen 1983 Social Conditions in Britain 1918 1939 ISBN 0 416 36010 6 Germany Economic 11 listopada 2012 u Wayback Machine Public Broadcasting Service PBS The Great Depression and the 1930S 26 kvitnya 2021 u Wayback Machine Federal Research Division of the Library of Congress Oskar Sanches Siboni Depressivnyj stalinizm Pereosmyslenie Velikogo pereloma 8 sichnya 2019 u Wayback Machine Spilne 23 11 2018 Enco Traverso Intelektuali j antifashizm Za kritichnu istorizaciyu 27 listopada 2016 u Wayback Machine Spilne 9 05 2015 Henry Laufenburger France and the Depression International Affairs 1936 15 2 pp 202 224 in JSTOR 7 listopada 2015 u Wayback Machine Myung Soo Cha Did Takahashi Korekiyo Rescue Japan from the Great Depression The Journal of Economic History 63 No 1 Mar 2003 127 44 navedeno za anglijskoyu vikipediyeyu MITI and the Japanese Miracle onlajn 20 veresnya 2014 u Wayback Machine Div takozhVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Velika depresiya Velika Depresiya u SShA Ekonomichna kriza Globalna finansova kriza 2020 Literatura Rothermund Dietmar The Global Impact of the Great Depression 1996 Garside William R Capitalism in crisis international responses to the Great Depression 1993 Kindleberger Charles P The World in Depression 1929 1939 1983 Madsen Jakob B Trade Barriers and the Collapse of World Trade during the Great Depression Garraty John A The Great Depression An Inquiry into the causes course and Consquences of the Worldwide Depression of the Nineteen Thirties as Seen by Contemporaries and in Light of History 1986 Filene Edward A The Way Out A Forecast of the Coming Changes in American Business and Industry New York NY Doubleday 1924 Bernanke Ben S The Macroeconomics of the Great Depression A Comparative Approach Journal of Money Credit amp Banking Vol 27 1995 Grant Michael Johnston Down and Out on the Family Farm Rural Rehabilitation in the Great Plains 1929 1945 2002 Howard Donald S The WPA and Federal Relief Policy 1943 Rotbard Myurrej America s Great Depression 26 lyutogo 2009 u Wayback Machine 5 te vidannya Mises Institute 2005 Moshenskij S Z Bilshe nizh groshi Finansova istoriya lyudstva K Samit kniga 2021 486 s ISBN 978 966 986 287 7 1