Вамба (Wamba — згідно припущення Хервіга Вольфрама із готської перекладається як «велике черевце»; близько 643 — 687 або 688) — король вестготів в Іспанії та Септиманії в 672-680 роках.
Вамба | |
---|---|
лат. Wamba, Vamba | |
![]() | |
Народився | бл. 643 Егітанія або Буксара? |
Помер | 687 або 688 Памплієга, Бургос, Кастилія і Леон, Іспанія[1] |
Поховання | Памплієга і Толедо |
Країна | Толедське королівство[d] |
Національність | вестгот |
Місце проживання | Толедо |
Діяльність | суверен, воїн, християнский монах |
Знання мов | латина |
Титул | король |
Посада | король вестготів |
Термін | 672—680 |
Попередник | Реккесвінт |
Наступник | Ервіґ |
Конфесія | католицтво |
Рід | династія Хінтіли |
Батько | Тульґа? |
|
Життєпис
Походження і народження
Відповідно до однієї з легенд народився в містечку Егітанія, оточеному з усіх боків стіною, побудованої за часів римського панування (сучасне селище Іданя-а-Веля, на північний схід від Каштелу-Бранку в Португалії). Іспанська традиція проголошує його батьківщиною Галісію, округ Санта Марія-де-Досон. Ще одна версія вказує на гірське поселення Буксарра (на березі річки Хеналь) або село Сенай, яке зникло протягом XIV ст. (обидва в Андалузії).
Мануель де Соуза да Сілва, португальський генеалог XVII століття, в своїй роботі «Шляхетські роди, що походять з Ентре-Дору-е-Мінью», дотримується цієї версії, додаючи, що Вамба походив з роду вестготських королів, але збіднів і на час вступу на престол був простим землеробом. Сучасні генеалоги вважають його за сина короля Тульґи.
Молоді роки
Вамба у молодому віці уславився військовими успіхами, за що призначається герцогом Лузітанії. Був присутній на X Толедському соборі в 656 році, де його роль звелася до надання учасникам собору заповіту Святого Мартіна, який ієрархи протиставили такому ж акту недавно померлого єпископа Ріхіміра. Останній заповів частину майна Думійської єпархії біднякам, а собор, використовуючи заповіт Мартіна, який виступав за цілісність церковного майна, заповіт Ріхіміра скасував. Незадовго до смерті Реккесвінт оголосив Вамбу своїм спадкоємцем.
Володарювання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll3TDFacGMybG5iM1JvYVdOZlMybHVaMlJ2YlY4MU9EWXROekV4WDNKMUxuTjJaeTgxTURCd2VDMVdhWE5wWjI5MGFHbGpYMHRwYm1ka2IyMWZOVGcyTFRjeE1WOXlkUzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
1 вересня 672 року в день смерті Реккесвінта придворна знать одностайно обрала Вамбу королем. 19 вересня відбулася його коронація, під час якої Вамба став першим відомим (не римським) сувереном, котрого на королівство помазав первосвященник - архієпископ Толедо. З самого початку королю довелося зіткнутися із заколотом у Септіманії на чолі з Хільдеріком, графом Німа. Його підтримали Гумільд, єпископ Магалони, і абат Ранімір. Вони схопили Арегія, єпископа Німа, що зберіг вірність королю, і, закувавши в кайдани, передали франкам. На його місце Хільдерік призначив Раніміра.
Вамба вислав на придушення повстання Флавія Павла. Проте останній підняв заколот, захопив Нарбонну, незважаючи на всі зусилля єпископа цього міста Ардебальда протистояти йому. Після чого Павло коронувався там королем, поклавши на свою голову золоту корону, яку свого часу король Реккаред I пожертвував до храму святого Фелікса в Хероні. Після чого за підтримки Раносінда, герцога Тарраконскої Іспанії, і гардінга (придворний титул) Хільдігіза та в союзі з франками і басками почав готуватися до війни з Вамбою. Також надіслав листа Вамбі, де називав себе королем Заходу, а Вамбу — королем Сходу. Сильну фінансову підтримку Павлу надали жиди, чия громада в Нарбонській Галлії була досить численною і відігравала значну роль в економіці регіону.
Втрата Септіманії та Тарраконської Іспанії значно ускладнило економічне та політичне становище короля. Під час заколоту Вамба знаходився у поході проти басків. Протягом семи днів він сплюндрував область басків, домігся від них видачі заручників і данини, після чого уклав з ними мир. Потім не зволікаючи він попрямував до Септіманії через Калаорру і Уеску. Першою з усіх повсталих міст під владу Вамби здалася Барселона, потім підкорилася Херона. Підійшовши до ланцюга Піренейських гір, Вамба розділив військо на три загони: один рушив в каструм Лібіа, головне місто області Башя-Сарданья, другий — через місто Авзонієм до центрального хребта Піренеїв, а третій пройшов римською дорогою поблизу морського узбережжя. Стрімко захопивши фортеці Кавколібери (сучасний Колліур), Вультурарія і каструм Лібіа на Піренеях, Вамба підійшов до фортеці Клаузури. Там в його руки потрапили Раносінд і Хільдігіз, які вийшли на захист фортеці. Інший із змовників, граф Віттімір, поставлений бунтівниками комендантом фортеці Сардон, не зміг утримати місто і втік до Павла в Нарбонну. Захопивши опорні пункти повстанців в Піренеях, Вамба вийшов на рівнину, тут він з'єднав свої війська і рушив на Нарбонну, доручивши окремому загону вести війну на морі.
Павло втік до Німу, залишивши захищати місто Віттіміра. У ході запеклого штурму військам Вамби вдалося підпалити брами і піднятися на стіни. Оволодівши містом, вони знищили повсталих. Віттімір сховався в церкві, погрожуючи вбити кожного, хто до нього підійде, але його вдарили дошкою і захопили в полон. Слідом здалися міста Бітерри (сучасне Безьє (Еро)) і Агд. У місті Магалона єпископ Гумільд, виявивши, що королівське військо зібралося для облоги і місто оточене не тільки тими, хто прибув, щоб битися на суші, але кораблями з моря, втік до Німа. Залишившись без керівника, Магалона також здалася королівському війську.
Зробивши швидкий марш, Вамба 31 серпня 673 року раптово оточив Нім, де переховувався Павло зі своїми повстанцями і франками. Бунтівники розраховували на підхід до них величезного війська франків і тому чинили відчайдушний опір. Цілий день пройшов в запеклих боях. Наступного дня Вамба, побоюючись, що франки можуть напасти на нього з тилу, поки він веде облогу, вирішив посилити натиск і взяти місто до приходу війська франків. Він ввів у битву свій резерв — 10 000 вояків герцога Вандеміра. Натхнені прибуттям підмоги, нападники стали битися рішучіше і незабаром оволоділи міськими стінами. Павло і його прихильники сховалися в амфітеатрі. Взявши місто, військо короля Вамби розпалося на окремі загони і зайнялося грабунками, несучи величезні втрати в зіткненнях із жителями. У той же час і серед заколотників стався розлад: місцеві аристократи звинуватили людей, які прийшли з Павлом, в тому, що ті спеціально заманили їх у пастку і почали їх різати, розраховуючи цим заслужити помилування короля. У нинішній ситуації Павло вирішив скласти з себе знаки королівської влади і послав Аргебада, єпископа Нарбонни, благати у Вамби про помилування. 1 вересня відбулася остаточна капітуляція.
Слідом за цим Вамба вивів війська з Німа й рушив проти франків на чолі із герцогом Лупом. Останній не наважився на бій з огляду на відомості про придушення заколоту Павла. Після цього Вамба повернувся до Толедо, де відбувся суд над заколотниками: світський присудив їх до страти або осліплення з конфіскацію майна, а церковний — оголосив анафему. Юдеї Септиманії, що підтримали повсталих, виганялися з усіх міст цієї області.
Реформаторська діяльність
У 673 році Вамба спробував провести військову реформу. За новим законом військова повинність поширювалася на всіх жителів королівства. При першій звістці про вторгнення ворогів або в разі внутрішніх заворушень кожен єпископ, герцог, граф, [en], вікарій, гардінг або будь-яка людина, кому це доручено, повинен був негайно організувати військо, і всі повинні з'явитися за його наказом або безпосередньо на місце бою, або місце, розташоване від нього не більше ніж на 100 миль. При цьому захищати батьківщину, народ, монарха або його спадкоємців повинні всі жителі королівства. Це положення мало на меті згуртувати країну і не дати можливості ухилитися від участі у зовнішній або громадянській війні під приводом приналежності до супротивної «партії». Єпископи і священики також були зобов'язані нести військову службу. А рабовласники мали з'являтися в армію зі своїми рабами. Останнє положення суперечило готським і римським принципам й було новацією Вамби. Оскільки існували дрібні рабовласники, котрі володіли лише двома або трьома рабами, то ясно, що основний тягар нового закону лягав на великих власників. Саме їх загони стали складати основну частину вестготського війська. А це вело до того, що в рамках єдиного війська з'явилися приватні військові частини, підпорядковані насамперед своєму панові.
Ця реформа викликала невдоволення земельної аристократії, бо відволікала рабів від робіт на пана. У Церкві багато були обурених залученням кліриків до військової служби. Невдоволення Вамбою ширилося. Король прийняв активні заходи проти незадоволених. Почалися досить жорсткі репресії.
Втрачаючи в значній мірі підтримку знаті, Вамба спробував знайти її в інших станах. Він активно використовував рабів і відпущенників фіску в центральному урядовому апараті наслідуючи короля Гіндасвінта. З іншого боку, Вамба намагався протиставити світській знаті Церкву, хоча там багато хто був королем незадоволений, оскільки «військовий закон» фактично позбавляв їх багатьох привілеїв. З цією метою Вамба збільшував кількість єпископів, зменшуючи тим самим владу місцевих магнатів і намагаючись створити з місцевих єпископів собі опору.
Для остаточного зміцнення своєї влади король у 675 році зібрав XI Толедський собор та III собор Галеції в Бразі. Обидва собори вирішували богословські та церковні питання.
У грудні того року Вамба видав 2 закони, які обмежували всевладдя єпископів. Один з них забороняв єпископам захоплювати сільські церкви і монастирі, які або включалися в майно єпископської церкви, або передавалися іншим особам, пов'язаним з єпископами. Закон не тільки забороняв надалі такі операції, але і поширювався на ті, які були здійснені протягом останніх 30 років. Іншим законом Вамба заборонив шлюби між вільними і церковними вільновідпущениками, оскільки діти, народжені в таких союзах, автоматично ставали церковними вільновідпущениками і не платили державі податків.
Вамба вжив заходів з встановлення фінансової дисципліни. У Вестготському королівстві існувало безліч монетних дворів. І хоча всі вони вважалися королівськими і карбували гроші за єдиним стандартом, саме їх кількість ускладнювала контроль короля над грошовою емісією. То ж Вамба рішуче їх зменшував. Права карбувати монету була позбавлена Нарбонна, єдиний монетний двір Септіманії, а в Іспанії право випускати гроші було надано лише провінційним столицям та столиці Толедо.
Наприкінці правління Вамби почалися напади арабських піратів на узбережжя Андалузії. Щоб запобігти цьому у 675 році король виступив на захоплення Септума (сучасна Сеута), де спалив 270 візантійських кораблів, захопив саме місто, поставивши туди свого графа.
Будівнича діяльність
У 674 році Вамба наказав оновити столицю — Толедо, прикрасивши її чудовими і майстерними будівлями і спорудами. Реконструкції також піддалися фортечні споруди міста, значення яких вже не обмежувалося обороною. Монументальні стіни і башти за римською традицією відбудовувалися для свідчення потуги і багатства вестготського короля й тому були відповідно оформлені.
Також ним були зміцненні інші міста в королівстві, зокрема Ондаррибія. Воно мало важливе стратегічне місце на західному краю Піренейських гір.
Повалення
Централізаторська політика Вамби, його прагнення зміцнити королівську владу викликало невдоволення світської і духовної знаті. Це невдоволення вилилося в змову. Восени 680 року Ервіг підніс Вамбі напій з саротамнуса. У результаті отруєння Вамба втратив свідомість. Оскільки створювалося повне враження, що король з хвилини на хвилину помре, його соборували і за вестготським звичаєм наділи на нього чернечий одяг. Тим самим він переходив у духовне звання і позбавлявся можливості правити країною. Коли через кілька годин Вамба прокинувся, його примусили підписати зречення від престолу і відіслали в монастир Пампльєга, де він, згідно з «Хроніною Альфонсо III» прожив ще 7 років і 3 місяці й, таким чином, мав померти на початку 688 року.
Примітки
- Іспанська королівська академія історії — 1738.
- History of the Goths, переклад. Thomas J. Dunlap (Berkeley: University of California Press, 1988), p. 463 n. 326
- Юлиан Толедский. «История короля Вамбы», 3. оригіналу за 21 жовтня 2019. Процитовано 19 лютого 2013.
- Юлиан Толедский. «История короля Вамбы», 3. «на 19-й день после избрания». оригіналу за 21 жовтня 2019. Процитовано 19 лютого 2013.
- Юлиан Толедский. «История короля Вамбы», 6. оригіналу за 21 жовтня 2019. Процитовано 19 лютого 2013.
- Юлиан Толедский. «История короля Вамбы», 26. оригіналу за 21 жовтня 2019. Процитовано 19 лютого 2013.
- Юлиан Толедский. «История короля Вамбы», 7—8. оригіналу за 21 жовтня 2019. Процитовано 19 лютого 2013.
- Юлиан Толедский. «История короля Вамбы», Письмо неверного Павла. оригіналу за 21 жовтня 2019. Процитовано 19 лютого 2013.
- Юлиан Толедский. «История короля Вамбы», 9—12. оригіналу за 21 жовтня 2019. Процитовано 19 лютого 2013.
- Юлиан Толедский. «История короля Вамбы», 12—20. оригіналу за 21 жовтня 2019. Процитовано 19 лютого 2013.
- Юлиан Толедский. «История короля Вамбы», 26; «за день до вересневих календ наші війска почали битву біля містаа Нім». оригіналу за 21 жовтня 2019. Процитовано 19 лютого 2013.
- Юлиан Толедский. «История короля Вамбы», 26—27. оригіналу за 21 жовтня 2019. Процитовано 19 лютого 2013.
- Циркин, Испания от античности к средневековью та 296—297.
Джерела
- Dietrich Claude: Adel, Kirche und Königtum im Westgotenreich. Sigmaringen 1971, S. 154—168 (нім.)
- Rafael Altamira, La Spagna sotto i Visigoti, in «Storia del mondo medievale», vol. I, 1999, pp. 743—779. (ісп.)
- Roger Collins, Visigothic Spain, 409—711. Blackwell Publishing, 2004. (англ.)
- Циркин Ю. Б. Испания от античности к средневековью. — СПб. : Филологический факультет СПбГУ; Нестор-История, 2010. — 456 с. — 700 экз. прим. — .
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Вамба |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vamba Wamba zgidno pripushennya Herviga Volframa iz gotskoyi perekladayetsya yak velike cherevce blizko 643 687 abo 688 korol vestgotiv v Ispaniyi ta Septimaniyi v 672 680 rokah Vambalat Wamba VambaNarodivsyabl 643 Egitaniya abo Buksara Pomer687 abo 688 Pampliyega Burgos Kastiliya i Leon Ispaniya 1 PohovannyaPampliyega i ToledoKrayinaToledske korolivstvo d NacionalnistvestgotMisce prozhivannyaToledoDiyalnistsuveren voyin hristiyanskij monahZnannya movlatinaTitulkorolPosadakorol vestgotivTermin672 680PoperednikRekkesvintNastupnikErvigKonfesiyakatolictvoRiddinastiya HintiliBatkoTulga Mediafajli u VikishovishiZhittyepisPohodzhennya i narodzhennya Vidpovidno do odniyeyi z legend narodivsya v mistechku Egitaniya otochenomu z usih bokiv stinoyu pobudovanoyi za chasiv rimskogo panuvannya suchasne selishe Idanya a Velya na pivnichnij shid vid Kashtelu Branku v Portugaliyi Ispanska tradiciya progoloshuye jogo batkivshinoyu Galisiyu okrug Santa Mariya de Doson She odna versiya vkazuye na girske poselennya Buksarra na berezi richki Henal abo selo Senaj yake zniklo protyagom XIV st obidva v Andaluziyi Manuel de Souza da Silva portugalskij genealog XVII stolittya v svoyij roboti Shlyahetski rodi sho pohodyat z Entre Doru e Minyu dotrimuyetsya ciyeyi versiyi dodayuchi sho Vamba pohodiv z rodu vestgotskih koroliv ale zbidniv i na chas vstupu na prestol buv prostim zemlerobom Suchasni genealogi vvazhayut jogo za sina korolya Tulgi Molodi roki Vamba u molodomu vici uslavivsya vijskovimi uspihami za sho priznachayetsya gercogom Luzitaniyi Buv prisutnij na X Toledskomu sobori v 656 roci de jogo rol zvelasya do nadannya uchasnikam soboru zapovitu Svyatogo Martina yakij iyerarhi protistavili takomu zh aktu nedavno pomerlogo yepiskopa Rihimira Ostannij zapoviv chastinu majna Dumijskoyi yeparhiyi bidnyakam a sobor vikoristovuyuchi zapovit Martina yakij vistupav za cilisnist cerkovnogo majna zapovit Rihimira skasuvav Nezadovgo do smerti Rekkesvint ogolosiv Vambu svoyim spadkoyemcem Volodaryuvannya Vestgotska derzhava u 586 711 rr 1 veresnya 672 roku v den smerti Rekkesvinta pridvorna znat odnostajno obrala Vambu korolem 19 veresnya vidbulasya jogo koronaciya pid chas yakoyi Vamba stav pershim vidomim ne rimskim suverenom kotrogo na korolivstvo pomazav pervosvyashennik arhiyepiskop Toledo Z samogo pochatku korolyu dovelosya zitknutisya iz zakolotom u Septimaniyi na choli z Hilderikom grafom Nima Jogo pidtrimali Gumild yepiskop Magaloni i abat Ranimir Voni shopili Aregiya yepiskopa Nima sho zberig virnist korolyu i zakuvavshi v kajdani peredali frankam Na jogo misce Hilderik priznachiv Ranimira Vamba vislav na pridushennya povstannya Flaviya Pavla Prote ostannij pidnyav zakolot zahopiv Narbonnu nezvazhayuchi na vsi zusillya yepiskopa cogo mista Ardebalda protistoyati jomu Pislya chogo Pavlo koronuvavsya tam korolem poklavshi na svoyu golovu zolotu koronu yaku svogo chasu korol Rekkared I pozhertvuvav do hramu svyatogo Feliksa v Heroni Pislya chogo za pidtrimki Ranosinda gercoga Tarrakonskoyi Ispaniyi i gardinga pridvornij titul Hildigiza ta v soyuzi z frankami i baskami pochav gotuvatisya do vijni z Vamboyu Takozh nadislav lista Vambi de nazivav sebe korolem Zahodu a Vambu korolem Shodu Silnu finansovu pidtrimku Pavlu nadali zhidi chiya gromada v Narbonskij Galliyi bula dosit chislennoyu i vidigravala znachnu rol v ekonomici regionu Vtrata Septimaniyi ta Tarrakonskoyi Ispaniyi znachno uskladnilo ekonomichne ta politichne stanovishe korolya Pid chas zakolotu Vamba znahodivsya u pohodi proti baskiv Protyagom semi dniv vin splyundruvav oblast baskiv domigsya vid nih vidachi zaruchnikiv i danini pislya chogo uklav z nimi mir Potim ne zvolikayuchi vin popryamuvav do Septimaniyi cherez Kalaorru i Uesku Pershoyu z usih povstalih mist pid vladu Vambi zdalasya Barselona potim pidkorilasya Herona Pidijshovshi do lancyuga Pirenejskih gir Vamba rozdiliv vijsko na tri zagoni odin rushiv v kastrum Libia golovne misto oblasti Bashya Sardanya drugij cherez misto Avzoniyem do centralnogo hrebta Pireneyiv a tretij projshov rimskoyu dorogoyu poblizu morskogo uzberezhzhya Strimko zahopivshi forteci Kavkoliberi suchasnij Kolliur Vulturariya i kastrum Libia na Pireneyah Vamba pidijshov do forteci Klauzuri Tam v jogo ruki potrapili Ranosind i Hildigiz yaki vijshli na zahist forteci Inshij iz zmovnikiv graf Vittimir postavlenij buntivnikami komendantom forteci Sardon ne zmig utrimati misto i vtik do Pavla v Narbonnu Zahopivshi oporni punkti povstanciv v Pireneyah Vamba vijshov na rivninu tut vin z yednav svoyi vijska i rushiv na Narbonnu doruchivshi okremomu zagonu vesti vijnu na mori Pavlo vtik do Nimu zalishivshi zahishati misto Vittimira U hodi zapeklogo shturmu vijskam Vambi vdalosya pidpaliti brami i pidnyatisya na stini Ovolodivshi mistom voni znishili povstalih Vittimir shovavsya v cerkvi pogrozhuyuchi vbiti kozhnogo hto do nogo pidijde ale jogo vdarili doshkoyu i zahopili v polon Slidom zdalisya mista Biterri suchasne Bezye Ero i Agd U misti Magalona yepiskop Gumild viyavivshi sho korolivske vijsko zibralosya dlya oblogi i misto otochene ne tilki timi hto pribuv shob bitisya na sushi ale korablyami z morya vtik do Nima Zalishivshis bez kerivnika Magalona takozh zdalasya korolivskomu vijsku Zrobivshi shvidkij marsh Vamba 31 serpnya 673 roku raptovo otochiv Nim de perehovuvavsya Pavlo zi svoyimi povstancyami i frankami Buntivniki rozrahovuvali na pidhid do nih velicheznogo vijska frankiv i tomu chinili vidchajdushnij opir Cilij den projshov v zapeklih boyah Nastupnogo dnya Vamba poboyuyuchis sho franki mozhut napasti na nogo z tilu poki vin vede oblogu virishiv posiliti natisk i vzyati misto do prihodu vijska frankiv Vin vviv u bitvu svij rezerv 10 000 voyakiv gercoga Vandemira Nathneni pributtyam pidmogi napadniki stali bitisya rishuchishe i nezabarom ovolodili miskimi stinami Pavlo i jogo prihilniki shovalisya v amfiteatri Vzyavshi misto vijsko korolya Vambi rozpalosya na okremi zagoni i zajnyalosya grabunkami nesuchi velichezni vtrati v zitknennyah iz zhitelyami U toj zhe chas i sered zakolotnikiv stavsya rozlad miscevi aristokrati zvinuvatili lyudej yaki prijshli z Pavlom v tomu sho ti specialno zamanili yih u pastku i pochali yih rizati rozrahovuyuchi cim zasluzhiti pomiluvannya korolya U ninishnij situaciyi Pavlo virishiv sklasti z sebe znaki korolivskoyi vladi i poslav Argebada yepiskopa Narbonni blagati u Vambi pro pomiluvannya 1 veresnya vidbulasya ostatochna kapitulyaciya Slidom za cim Vamba viviv vijska z Nima j rushiv proti frankiv na choli iz gercogom Lupom Ostannij ne navazhivsya na bij z oglyadu na vidomosti pro pridushennya zakolotu Pavla Pislya cogo Vamba povernuvsya do Toledo de vidbuvsya sud nad zakolotnikami svitskij prisudiv yih do strati abo osliplennya z konfiskaciyu majna a cerkovnij ogolosiv anafemu Yudeyi Septimaniyi sho pidtrimali povstalih viganyalisya z usih mist ciyeyi oblasti Reformatorska diyalnist U 673 roci Vamba sprobuvav provesti vijskovu reformu Za novim zakonom vijskova povinnist poshiryuvalasya na vsih zhiteliv korolivstva Pri pershij zvistci pro vtorgnennya vorogiv abo v razi vnutrishnih zavorushen kozhen yepiskop gercog graf en vikarij garding abo bud yaka lyudina komu ce dorucheno povinen buv negajno organizuvati vijsko i vsi povinni z yavitisya za jogo nakazom abo bezposeredno na misce boyu abo misce roztashovane vid nogo ne bilshe nizh na 100 mil Pri comu zahishati batkivshinu narod monarha abo jogo spadkoyemciv povinni vsi zhiteli korolivstva Ce polozhennya malo na meti zgurtuvati krayinu i ne dati mozhlivosti uhilitisya vid uchasti u zovnishnij abo gromadyanskij vijni pid privodom prinalezhnosti do suprotivnoyi partiyi Yepiskopi i svyasheniki takozh buli zobov yazani nesti vijskovu sluzhbu A rabovlasniki mali z yavlyatisya v armiyu zi svoyimi rabami Ostannye polozhennya superechilo gotskim i rimskim principam j bulo novaciyeyu Vambi Oskilki isnuvali dribni rabovlasniki kotri volodili lishe dvoma abo troma rabami to yasno sho osnovnij tyagar novogo zakonu lyagav na velikih vlasnikiv Same yih zagoni stali skladati osnovnu chastinu vestgotskogo vijska A ce velo do togo sho v ramkah yedinogo vijska z yavilisya privatni vijskovi chastini pidporyadkovani nasampered svoyemu panovi Cya reforma viklikala nevdovolennya zemelnoyi aristokratiyi bo vidvolikala rabiv vid robit na pana U Cerkvi bagato buli oburenih zaluchennyam klirikiv do vijskovoyi sluzhbi Nevdovolennya Vamboyu shirilosya Korol prijnyav aktivni zahodi proti nezadovolenih Pochalisya dosit zhorstki represiyi Vtrachayuchi v znachnij miri pidtrimku znati Vamba sprobuvav znajti yiyi v inshih stanah Vin aktivno vikoristovuvav rabiv i vidpushennikiv fisku v centralnomu uryadovomu aparati nasliduyuchi korolya Gindasvinta Z inshogo boku Vamba namagavsya protistaviti svitskij znati Cerkvu hocha tam bagato hto buv korolem nezadovolenij oskilki vijskovij zakon faktichno pozbavlyav yih bagatoh privileyiv Z ciyeyu metoyu Vamba zbilshuvav kilkist yepiskopiv zmenshuyuchi tim samim vladu miscevih magnativ i namagayuchis stvoriti z miscevih yepiskopiv sobi oporu Dlya ostatochnogo zmicnennya svoyeyi vladi korol u 675 roci zibrav XI Toledskij sobor ta III sobor Galeciyi v Brazi Obidva sobori virishuvali bogoslovski ta cerkovni pitannya U grudni togo roku Vamba vidav 2 zakoni yaki obmezhuvali vsevladdya yepiskopiv Odin z nih zaboronyav yepiskopam zahoplyuvati silski cerkvi i monastiri yaki abo vklyuchalisya v majno yepiskopskoyi cerkvi abo peredavalisya inshim osobam pov yazanim z yepiskopami Zakon ne tilki zaboronyav nadali taki operaciyi ale i poshiryuvavsya na ti yaki buli zdijsneni protyagom ostannih 30 rokiv Inshim zakonom Vamba zaboroniv shlyubi mizh vilnimi i cerkovnimi vilnovidpushenikami oskilki diti narodzheni v takih soyuzah avtomatichno stavali cerkovnimi vilnovidpushenikami i ne platili derzhavi podatkiv Vamba vzhiv zahodiv z vstanovlennya finansovoyi disciplini U Vestgotskomu korolivstvi isnuvalo bezlich monetnih dvoriv I hocha vsi voni vvazhalisya korolivskimi i karbuvali groshi za yedinim standartom same yih kilkist uskladnyuvala kontrol korolya nad groshovoyu emisiyeyu To zh Vamba rishuche yih zmenshuvav Prava karbuvati monetu bula pozbavlena Narbonna yedinij monetnij dvir Septimaniyi a v Ispaniyi pravo vipuskati groshi bulo nadano lishe provincijnim stolicyam ta stolici Toledo Naprikinci pravlinnya Vambi pochalisya napadi arabskih pirativ na uzberezhzhya Andaluziyi Shob zapobigti comu u 675 roci korol vistupiv na zahoplennya Septuma suchasna Seuta de spaliv 270 vizantijskih korabliv zahopiv same misto postavivshi tudi svogo grafa Budivnicha diyalnist U 674 roci Vamba nakazav onoviti stolicyu Toledo prikrasivshi yiyi chudovimi i majsternimi budivlyami i sporudami Rekonstrukciyi takozh piddalisya fortechni sporudi mista znachennya yakih vzhe ne obmezhuvalosya oboronoyu Monumentalni stini i bashti za rimskoyu tradiciyeyu vidbudovuvalisya dlya svidchennya potugi i bagatstva vestgotskogo korolya j tomu buli vidpovidno oformleni Takozh nim buli zmicnenni inshi mista v korolivstvi zokrema Ondarribiya Vono malo vazhlive strategichne misce na zahidnomu krayu Pirenejskih gir Povalennya Centralizatorska politika Vambi jogo pragnennya zmicniti korolivsku vladu viklikalo nevdovolennya svitskoyi i duhovnoyi znati Ce nevdovolennya vililosya v zmovu Voseni 680 roku Ervig pidnis Vambi napij z sarotamnusa U rezultati otruyennya Vamba vtrativ svidomist Oskilki stvoryuvalosya povne vrazhennya sho korol z hvilini na hvilinu pomre jogo soboruvali i za vestgotskim zvichayem nadili na nogo chernechij odyag Tim samim vin perehodiv u duhovne zvannya i pozbavlyavsya mozhlivosti praviti krayinoyu Koli cherez kilka godin Vamba prokinuvsya jogo primusili pidpisati zrechennya vid prestolu i vidislali v monastir Pamplyega de vin zgidno z Hroninoyu Alfonso III prozhiv she 7 rokiv i 3 misyaci j takim chinom mav pomerti na pochatku 688 roku PrimitkiIspanska korolivska akademiya istoriyi 1738 d Track Q3100331d Track Q2720582 History of the Goths pereklad Thomas J Dunlap Berkeley University of California Press 1988 p 463 n 326 Yulian Toledskij Istoriya korolya Vamby 3 originalu za 21 zhovtnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2013 Yulian Toledskij Istoriya korolya Vamby 3 na 19 j den posle izbraniya originalu za 21 zhovtnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2013 Yulian Toledskij Istoriya korolya Vamby 6 originalu za 21 zhovtnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2013 Yulian Toledskij Istoriya korolya Vamby 26 originalu za 21 zhovtnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2013 Yulian Toledskij Istoriya korolya Vamby 7 8 originalu za 21 zhovtnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2013 Yulian Toledskij Istoriya korolya Vamby Pismo nevernogo Pavla originalu za 21 zhovtnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2013 Yulian Toledskij Istoriya korolya Vamby 9 12 originalu za 21 zhovtnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2013 Yulian Toledskij Istoriya korolya Vamby 12 20 originalu za 21 zhovtnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2013 Yulian Toledskij Istoriya korolya Vamby 26 za den do veresnevih kalend nashi vijska pochali bitvu bilya mistaa Nim originalu za 21 zhovtnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2013 Yulian Toledskij Istoriya korolya Vamby 26 27 originalu za 21 zhovtnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2013 Cirkin Ispaniya ot antichnosti k srednevekovyu ta 296 297 DzherelaDietrich Claude Adel Kirche und Konigtum im Westgotenreich Sigmaringen 1971 S 154 168 nim Rafael Altamira La Spagna sotto i Visigoti in Storia del mondo medievale vol I 1999 pp 743 779 isp Roger Collins Visigothic Spain 409 711 Blackwell Publishing 2004 angl Cirkin Yu B Ispaniya ot antichnosti k srednevekovyu SPb Filologicheskij fakultet SPbGU Nestor Istoriya 2010 456 s 700 ekz prim ISBN 978 5 98187 528 1 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Vamba