Будинок на вулиці Вірменській, 19 (конскрипційний № 121, інша адреса — вул. Друкарська, 7) — житловий будинок XVIII століття, пам'ятка архітектури місцевого значення (охоронний № 323). Розташований в історичному центрі Львова, на вулиці Вірменській.
Будинок на вулиці Вірменській, 19 | |
---|---|
![]() | |
49°50′36″ пн. ш. 24°01′55″ сх. д. / 49.84333333336110883° пн. ш. 24.03194444447222367° сх. д.Координати: 49°50′36″ пн. ш. 24°01′55″ сх. д. / 49.84333333336110883° пн. ш. 24.03194444447222367° сх. д. | |
Тип | будівля і пам'ятка архітектури[d] |
Статус спадщини | пам'ятка архітектури місцевого значення України |
Країна | |
Розташування | Львів |
Адреса | Вулиця Вірменська (Львів) |
![]() ![]() Будинок на вулиці Вірменській, 19 (Львів) (Україна) | |
Історія
Точна дата зведення будинку невідома, ймовірно, це XVIII століття. За даними краєзнавця Ігоря Мельника, будинок зведений на місці двох кам'яниць, що належали представникам вірменської діаспори. Історик Володимир Вуйцик називає цей будинок Глушкевичівським (втім, Мельник приписує цю назву сусідньому, зруйнованому будинку), за його словами будинок первісно був двоповерховий, на початку 1780-х років належав адвокатові Йосифу Уфнярському та був в аварійному стані. 11 липня 1786 року Уфнярський за 11 105 зол. продав будівлю губерніальному раднику, медику Лаврентію Прессену. Останній близько 1790 року (за іншими даними — у 1792 році) перебудував кам'яницю, внаслідок чого її вартість виросла до 26 652 зол.
Поряд із сучасним будинком № 19, далі по вулиці, у XVIII столітті стояв будинок, що належав родині Августиновичів, які у 1780—1782 році його перебудували. Проте у 1858 році міська влада викупила цей будинок з метою його знесення та продовження вулиці Бічної Вірменської (нинішня вулиця Друкарська) до площі Торговиця дров (сучасна площа Данила Галицького). Будинок у 1861 році знесли, і таким чином, сучасна кам'яниця № 19 стала наріжною.
Протягом XIX століття будинок неодноразово перебудовувався і з двоповерхового поступово став чотириповерховим.
Станом на 1871 і 1889 роки власником будинку значився Ципріан Токарський, у 1911-1916 рр. — доктор Олександр Лисяк, у 1934 році — Леа Кагане. За часів Польської республіки у будинку розміщувалася майстерня біжутерії Бадера. У ті ж часи в будинку розташовувалася адвокатська канцелярія Євгена Давидяка.
23 січня 2015 року на фасаді будинку з боку вулиці Друкарської встановили меморіальну дошку на честь письменника та перекладача Юрія Покальчука, який мешкав на Друкарській.
«Вірменка»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems1THlWRU1DVTVNaVZFTVNVNU5pVkVNU1U0TUNWRU1DVkNReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DNXFjR2N2TVRVd2NIZ3RKVVF3SlRreUpVUXhKVGsySlVReEpUZ3dKVVF3SlVKREpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Серед львів'ян та гостей міста будинок № 19 відомий тим, що з кінця 1970-х років (з 1978 або 1979 року) на першому поверсі будинку діє культова кав'ярня «Вірменка», яка за радянських часів була основним місцем зустрічей представників молодіжних неформальних течій, зокрема, хіпі, та львівської інтелектуальної богеми. Кав'ярня була дуже маленькою, усього на сім столиків, місця для усіх охочих бракувало, тому відвідувачі приносили свій посуд і пили каву на вулиці, сидячи на бордюрах або стоячи під стінами сусідніх будинків, так у деякі вечори у «Вірменці» збиралося до сотні відвідувачів. Популярним напоєм була так звана «турецька кава». Практично зразу кав'ярня стала центром інтелектуального життя Львова, тут обмінювалися забороненою літературою самвидаву, музичними новинками, слухали рок-н-рол і навіть торгували марихуаною, сюди з'їжджалися неформали та хіпі з усіх куточків Радянського Союзу. За спогадами Ілька Лемка і Володимира Михалика, саме у «Вірменці» у першій половині 1980-х, за часів Андропова, найчастіше у Львові відбувалися облави у робочий час і обшуки сумок відвідувачів. У 1987 році «Вірменка» стала відправною точкою для першої політичної демонстрації в Україні часів «перебудови».
У 1998 році кав'ярня гучно святкувала своє 20-річчя, втім, український правозахисник, один з перших львівських хіпі Олег (Алік) Олісевич стверджує, що кав'ярню відкрили у серпні 1979 року.
У 1999 році, під час реконструкції кав'ярні виявили оригінальну кладку стін. Після реконструкції фрагменти кладки лишили нетинькованими, вдало вписавши їх в інтер'єр кав'ярні. У 2019 році кав'ярня відсвяткувала своє 40-річчя. У закладі проводяться численні художні виставки, книжкові презентації, концерти.
Опис
Будинок чотириповерховий, у плані прямокутний, витягнутий. Фасад тинькований, на чотири вікна з боку вулиці Вірменської, і на сім — з боку вулиці Друкарської, завершений масивним вінцевим карнизом. Головний фасад симетричний, на бокових осях розташовані аркові портали з білокам'яним обрамуванням. Бічний фасад розчленований сліпими вікнами. Стіни гладкі, горизонтально розчленовані тягами на всіх поверхах, перший поверх рустований, вікна прості, прямокутні, облямовані лиштвами. На першому поверсі збереглося хрещате склепіння сіней. З боку вулиці Вірменської збереглися дерев'яні вхідні двері, оздоблені у стилі модерн.
Персоналії
- Давидяк Євген Васильович — український адвокат, громадський та освітній діяч, захисник обвинувачуваних на Львівському процесі діячів ОУН (1936). В будинку № 19 розташовувалася його адвокатська канцелярія.
У кав'ярні «Вірменка» у різні роки збиралися різні представники львівської культурної богеми, зокрема:
- Борис Бергер — художник, літератор, видавець, режисер.
- Святослав Вакарчук — співак, лідер рок-гурту «Океан Ельзи», політичний діяч.
- Віка Врадій — співачка
- Ілько Лемко — музикант, письменник, публіцист, дослідник історії Львова.
- Кузьмінський Сергій Леонідович — український музикант, співак, вокаліст рок-гурту «Брати Гадюкіни»
- Алік Олісевич — український правозахисник, письменник
Примітки
- Мельник І., 2011, с. 236.
- Житловий будинок. XVIII-XIX ст. (вул. Вірменська, 19) // Звід пам'яток історії та культури України. Львів. — Т. №1.
- Вуйцик В. Матеріали до історії кам'яниць вулиці Вірменської // Галицька брама. — 1996. — № 21—22 (листопад). — С. 15. з джерела 13 лютого 2020. Процитовано 11 лютого 2020.
- 1243 вулиці Львова, 2009, с. 36.
- Козицький, 2009, с. 146.
- Тетяна Козирєва (23 січня 2015 року). . day.kyiv.ua. День. Архів оригіналу за 13 лютого 2020. Процитовано 13 лютого 2020 року.
- Михалик, Ілько Лемко, 2009, с. 165.
- Історія кав'ярні «Вірменка». virmenka.com.ua. Процитовано 11 лютого 2020 року.
{{}}
: Недійсний|мертвий-url=dead
() - . city-adm.lviv.ua. Львівська міська рада. Архів оригіналу за 27 вересня 2020. Процитовано 11 лютого 2020 року.
- Мельник І., 2011, с. 237.
- Алік Олісевич, 2013, с. 45.
- Тереза Абіс (11 червня 2014 року). . varianty.lviv.ua. Архів оригіналу за 4 травня 2022. Процитовано 11 лютого 2020 року.
- Алік Олісевич, 2013, с. 78—79.
Джерела
- Ілько Лемко, Михалик В., Бегляров Г. 1243 вулиці Львова (1939—2009). — Л. : Апріорі, 2009. — 528 с. — 1000 прим. — .
- Мельник І. В. Львівське Середмістя: всі вулиці, площі, храми й кам'яниці. — Л. : Апріорі, 2011. — Т. V. — 320 с. — (Львівські вулиці і кам'яниці) — 1000 прим. — .
- Дєдик О., Козицький А., Мороз В., Муравський В. Львів. Місто наших героїв: путівник / за ред. А Козицького. — Л. : Літопис, 2009. — 248 с. — .
- Володимир Михалик, Ілько Лемко. Львів повсякденний (1939—2009). — Апріорі, 2009. — 240 с. — .
- Алік Олісевич. Революція квітів. — Тріада Плюс, 2013. — 160 с.
- Марта Ніконова. Інтер'єр кав'ярні «Вірменка» // Хіппі у Львові: альманах / ред. Банах, Іван. — Л. : Тріада Плюс, 2012. — С. 313—316.
- Вуйцик В. Матеріали до історії кам'яниць вулиці Вірменської // Галицька брама. — 1996. — № 21—22 (листопад). — С. 15. з джерела 13 лютого 2020. Процитовано 11 лютого 2020.
Посилання
- virmenka.com.ua — офіційний сайт кав'ярні «Вірменка» (укр.)
- Ористарх Бандрук (30 жовтня 2015 року). . photo-lviv.in.ua. Архів оригіналу за 25 вересня 2020. Процитовано 11 лютого 2020 року.
- Тереза Абіс (11 червня 2014 року). . varianty.lviv.ua. Архів оригіналу за 4 травня 2022. Процитовано 11 лютого 2020 року.
Спільнота, присвячена кав'ярні «Вірменка» у соцмережі «Facebook»
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Budinok na vulici Virmenskij 19 konskripcijnij 121 insha adresa vul Drukarska 7 zhitlovij budinok XVIII stolittya pam yatka arhitekturi miscevogo znachennya ohoronnij 323 Roztashovanij v istorichnomu centri Lvova na vulici Virmenskij Budinok na vulici Virmenskij 1949 50 36 pn sh 24 01 55 sh d 49 84333333336110883 pn sh 24 03194444447222367 sh d 49 84333333336110883 24 03194444447222367 Koordinati 49 50 36 pn sh 24 01 55 sh d 49 84333333336110883 pn sh 24 03194444447222367 sh d 49 84333333336110883 24 03194444447222367Tipbudivlya i pam yatka arhitekturi d Status spadshinipam yatka arhitekturi miscevogo znachennya UkrayiniKrayina Ukrayina ISO3166 1 alpha 3 UKR ISO3166 1 cifrovij 804 RoztashuvannyaLvivAdresaVulicya Virmenska Lviv Budinok na vulici Virmenskij 19 Lviv Ukrayina Budinok na vulici Virmenskij 19 u VikishovishiIstoriyaTochna data zvedennya budinku nevidoma jmovirno ce XVIII stolittya Za danimi krayeznavcya Igorya Melnika budinok zvedenij na misci dvoh kam yanic sho nalezhali predstavnikam virmenskoyi diaspori Istorik Volodimir Vujcik nazivaye cej budinok Glushkevichivskim vtim Melnik pripisuye cyu nazvu susidnomu zrujnovanomu budinku za jogo slovami budinok pervisno buv dvopoverhovij na pochatku 1780 h rokiv nalezhav advokatovi Josifu Ufnyarskomu ta buv v avarijnomu stani 11 lipnya 1786 roku Ufnyarskij za 11 105 zol prodav budivlyu gubernialnomu radniku mediku Lavrentiyu Pressenu Ostannij blizko 1790 roku za inshimi danimi u 1792 roci perebuduvav kam yanicyu vnaslidok chogo yiyi vartist virosla do 26 652 zol Poryad iz suchasnim budinkom 19 dali po vulici u XVIII stolitti stoyav budinok sho nalezhav rodini Avgustinovichiv yaki u 1780 1782 roci jogo perebuduvali Prote u 1858 roci miska vlada vikupila cej budinok z metoyu jogo znesennya ta prodovzhennya vulici Bichnoyi Virmenskoyi ninishnya vulicya Drukarska do ploshi Torgovicya drov suchasna plosha Danila Galickogo Budinok u 1861 roci znesli i takim chinom suchasna kam yanicya 19 stala narizhnoyu Protyagom XIX stolittya budinok neodnorazovo perebudovuvavsya i z dvopoverhovogo postupovo stav chotiripoverhovim Stanom na 1871 i 1889 roki vlasnikom budinku znachivsya Ciprian Tokarskij u 1911 1916 rr doktor Oleksandr Lisyak u 1934 roci Lea Kagane Za chasiv Polskoyi respubliki u budinku rozmishuvalasya majsternya bizhuteriyi Badera U ti zh chasi v budinku roztashovuvalasya advokatska kancelyariya Yevgena Davidyaka 23 sichnya 2015 roku na fasadi budinku z boku vulici Drukarskoyi vstanovili memorialnu doshku na chest pismennika ta perekladacha Yuriya Pokalchuka yakij meshkav na Drukarskij Virmenka Dokladnishe Virmenka kavarnya Vhid do kav yarni Sered lviv yan ta gostej mista budinok 19 vidomij tim sho z kincya 1970 h rokiv z 1978 abo 1979 roku na pershomu poversi budinku diye kultova kav yarnya Virmenka yaka za radyanskih chasiv bula osnovnim miscem zustrichej predstavnikiv molodizhnih neformalnih techij zokrema hipi ta lvivskoyi intelektualnoyi bogemi Kav yarnya bula duzhe malenkoyu usogo na sim stolikiv miscya dlya usih ohochih brakuvalo tomu vidviduvachi prinosili svij posud i pili kavu na vulici sidyachi na bordyurah abo stoyachi pid stinami susidnih budinkiv tak u deyaki vechori u Virmenci zbiralosya do sotni vidviduvachiv Populyarnim napoyem bula tak zvana turecka kava Praktichno zrazu kav yarnya stala centrom intelektualnogo zhittya Lvova tut obminyuvalisya zaboronenoyu literaturoyu samvidavu muzichnimi novinkami sluhali rok n rol i navit torguvali marihuanoyu syudi z yizhdzhalisya neformali ta hipi z usih kutochkiv Radyanskogo Soyuzu Za spogadami Ilka Lemka i Volodimira Mihalika same u Virmenci u pershij polovini 1980 h za chasiv Andropova najchastishe u Lvovi vidbuvalisya oblavi u robochij chas i obshuki sumok vidviduvachiv U 1987 roci Virmenka stala vidpravnoyu tochkoyu dlya pershoyi politichnoyi demonstraciyi v Ukrayini chasiv perebudovi U 1998 roci kav yarnya guchno svyatkuvala svoye 20 richchya vtim ukrayinskij pravozahisnik odin z pershih lvivskih hipi Oleg Alik Olisevich stverdzhuye sho kav yarnyu vidkrili u serpni 1979 roku U 1999 roci pid chas rekonstrukciyi kav yarni viyavili originalnu kladku stin Pislya rekonstrukciyi fragmenti kladki lishili netinkovanimi vdalo vpisavshi yih v inter yer kav yarni U 2019 roci kav yarnya vidsvyatkuvala svoye 40 richchya U zakladi provodyatsya chislenni hudozhni vistavki knizhkovi prezentaciyi koncerti OpisBudinok chotiripoverhovij u plani pryamokutnij vityagnutij Fasad tinkovanij na chotiri vikna z boku vulici Virmenskoyi i na sim z boku vulici Drukarskoyi zavershenij masivnim vincevim karnizom Golovnij fasad simetrichnij na bokovih osyah roztashovani arkovi portali z bilokam yanim obramuvannyam Bichnij fasad rozchlenovanij slipimi viknami Stini gladki gorizontalno rozchlenovani tyagami na vsih poverhah pershij poverh rustovanij vikna prosti pryamokutni oblyamovani lishtvami Na pershomu poversi zbereglosya hreshate sklepinnya sinej Z boku vulici Virmenskoyi zbereglisya derev yani vhidni dveri ozdobleni u stili modern PersonaliyiDavidyak Yevgen Vasilovich ukrayinskij advokat gromadskij ta osvitnij diyach zahisnik obvinuvachuvanih na Lvivskomu procesi diyachiv OUN 1936 V budinku 19 roztashovuvalasya jogo advokatska kancelyariya U kav yarni Virmenka u rizni roki zbiralisya rizni predstavniki lvivskoyi kulturnoyi bogemi zokrema Boris Berger hudozhnik literator vidavec rezhiser Svyatoslav Vakarchuk spivak lider rok gurtu Okean Elzi politichnij diyach Vika Vradij spivachka Ilko Lemko muzikant pismennik publicist doslidnik istoriyi Lvova Kuzminskij Sergij Leonidovich ukrayinskij muzikant spivak vokalist rok gurtu Brati Gadyukini Alik Olisevich ukrayinskij pravozahisnik pismennikPrimitkiMelnik I 2011 s 236 Zhitlovij budinok XVIII XIX st vul Virmenska 19 Zvid pam yatok istoriyi ta kulturi Ukrayini Lviv T 1 Vujcik V Materiali do istoriyi kam yanic vulici Virmenskoyi Galicka brama 1996 21 22 listopad S 15 z dzherela 13 lyutogo 2020 Procitovano 11 lyutogo 2020 1243 vulici Lvova 2009 s 36 Kozickij 2009 s 146 Tetyana Koziryeva 23 sichnya 2015 roku day kyiv ua Den Arhiv originalu za 13 lyutogo 2020 Procitovano 13 lyutogo 2020 roku Mihalik Ilko Lemko 2009 s 165 Istoriya kav yarni Virmenka virmenka com ua Procitovano 11 lyutogo 2020 roku a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Nedijsnij mertvij url dead dovidka city adm lviv ua Lvivska miska rada Arhiv originalu za 27 veresnya 2020 Procitovano 11 lyutogo 2020 roku Melnik I 2011 s 237 Alik Olisevich 2013 s 45 Tereza Abis 11 chervnya 2014 roku varianty lviv ua Arhiv originalu za 4 travnya 2022 Procitovano 11 lyutogo 2020 roku Alik Olisevich 2013 s 78 79 DzherelaIlko Lemko Mihalik V Beglyarov G 1243 vulici Lvova 1939 2009 L Apriori 2009 528 s 1000 prim ISBN 978 966 2154 24 5 Melnik I V Lvivske Seredmistya vsi vulici ploshi hrami j kam yanici L Apriori 2011 T V 320 s Lvivski vulici i kam yanici 1000 prim ISBN 978 617 629 032 2 Dyedik O Kozickij A Moroz V Muravskij V Lviv Misto nashih geroyiv putivnik za red A Kozickogo L Litopis 2009 248 s ISBN 978 966 7007 79 9 Volodimir Mihalik Ilko Lemko Lviv povsyakdennij 1939 2009 Apriori 2009 240 s ISBN 978 966 2154 19 1 Alik Olisevich Revolyuciya kvitiv Triada Plyus 2013 160 s Marta Nikonova Inter yer kav yarni Virmenka Hippi u Lvovi almanah red Banah Ivan L Triada Plyus 2012 S 313 316 Vujcik V Materiali do istoriyi kam yanic vulici Virmenskoyi Galicka brama 1996 21 22 listopad S 15 z dzherela 13 lyutogo 2020 Procitovano 11 lyutogo 2020 Posilannyavirmenka com ua oficijnij sajt kav yarni Virmenka ukr Oristarh Bandruk 30 zhovtnya 2015 roku photo lviv in ua Arhiv originalu za 25 veresnya 2020 Procitovano 11 lyutogo 2020 roku Tereza Abis 11 chervnya 2014 roku varianty lviv ua Arhiv originalu za 4 travnya 2022 Procitovano 11 lyutogo 2020 roku Spilnota prisvyachena kav yarni Virmenka u socmerezhi Facebook