Бу́бон— український музичний ударний інструмент. Є локальним різновидом рамкового барабану, відомого у англомовних джерелах під назвою frame drum. Один із інструментів у складі троїстої музики. Зараз використовується у музичних гуртах, що грають традиційну музику без обробок: Надобридень, US Orchestra, Буття, Божичі, Щука-Риба та інші. Також входить до складу оркестру народних інструментів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF3TDFWcmNtRnBibWxoYmw5aWRXSnZiaTVxY0djdk1qQXdjSGd0Vld0eVlXbHVhV0Z1WDJKMVltOXVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Назва
В українській літературній мові найуживаніший варіант «бубон». Значно рідше, але також використовують варіант"решето". Існує велика кількість діалектних назв: бубен, бубан, бобун, бубин, бубін, бабон, а також бухальце, бубна та інші.
Паличка, якою грають на бубні, також має різні назви. Наприклад, М. Лисенко наводить назву «колотушка». Існують інші діалектні варіанти, зафіксованні під час польових експедицій: «салабайка», «балабешка», «бербениця» та інші.
Виготовлення інструменту
Музиканти створювали інструменти власноруч або замовляли їх у майстра, орієнтуючись на власні потреби, наявні матеріали та місцеві технології виробництва. Бубони мали різні модифікації, різнилися за матеріалами, якістю, оздобами — від цього залежали звук і техніка гри. Обід гнули з дерева або використовували старе решето, згодом ободи почали робити з різних видів металу. Паличку, якою грали на бубні, вистругували ножем або ж виточували на верстаті з різних порід дерева. У радянський час, орієнтовно з 1960-х років, почалося масове фабричне виробництво бубнів — у характерному для тієї епохи червоному кольорі. Ці інструменти і досі можна знайти у будинках культури ледь не у кожному селі. Радянський фабричний бубон у 1980-х роках можна було купити в магазині за 12.50 руб. Доступність у магазинах поклала край виробництву інструментів за старою технологією, але навіть фабричні інструменти музиканти могли вдосконалити під свої потреби: прикріпити ручку, додати дзвоники тощо.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJoTDFWcmNtRnBibWxoYmw5aWRXSnZibDltWVdOMGIzSjVYM1I1Y0dVdWFuQm5MekkxTlhCNExWVnJjbUZwYm1saGJsOWlkV0p2Ymw5bVlXTjBiM0o1WDNSNWNHVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
В Україні бубон робили у різний спосіб, є різні назви цих інструментів та їх окремих частин, різні особливості обробки матеріалів. Виготовлення бубна відбувається у декілька етапів, що передбачають процес обробки матеріалів різних видів: шкури, дерева та металу. Раніше по всій Україні для мембрани використовували собачу, котячу, козячу, телячу шкуру, зрідка — шкуру кролів і навіть великих риб. У більшості регіонів України обечайку для бубна виготовляли з верби, сосни, липи, клена та інших порід деревини. Сиру деревину розколювали, потім вистругували, замочували або парили, загинали навколо бочки, колоди або подібного круглого предмета і фіксували. Таким чином виходила обечайка на яку ставили тарілочки та натягали шкуру.
У живописі
- Іван Їжакевич. «Йдуть», 1896
-
- Володимир Маковський. «Дівич-вечір», 1883
- Костянтин Маковський. «Недільний вечір», 1879.
У кримських татар існував аналогічний інструмент до українського бубону і мав назву «даре». Традиційно на давулі грають пальцями обох рук.
Див. також
Примітки
- Бубон // Словник української мови : у 20 т. — К. : Наукова думка, 2010—2022.
- Лисенко, Микола (1955). Народні музичні інструменти на Україні (Українською) . Мистецтво. с. 12.
- Калениченко, А., ред. (2006). Українська музична енциклопедія (PDF) (Українською) . Київ: ІМФЕ. с. 274.
- Словник української мови. (1970—1980).
- Словник української мови. (1970—1980).
- Матвіяс, І. (ред.). Атлас української мови. Т. Т. 1: Полісся, Середня Наддніпрянщина і суміжні землі. Наукова думка. с. Картка №81.
- Експедиція проєкту Bubny in Ukraine.
- Експедиція проєкту Bubny in Ukraine.
- Левченко, Андрій (2019). Бубон із села Мельники (Українською) .
- Експедиція проєкту Bubny in Ukraine.
- Виставка народних інструментів з колекції Андрія Левченка.
- . Архів оригіналу за 13 серпня 2021. Процитовано 13 серпня 2021.
Джерела
- О. Андрєєва. Ударні інструменти сучасного симфонічного оркестру. — Київ : Музична Україна, 1985. — 72 с.
- Українські народні музичні інструменти [ 24 лютого 2007 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття про музичні інструменти. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bu bon ukrayinskij muzichnij udarnij instrument Ye lokalnim riznovidom ramkovogo barabanu vidomogo u anglomovnih dzherelah pid nazvoyu frame drum Odin iz instrumentiv u skladi troyistoyi muziki Zaraz vikoristovuyetsya u muzichnih gurtah sho grayut tradicijnu muziku bez obrobok Nadobriden US Orchestra Buttya Bozhichi Shuka Riba ta inshi Takozh vhodit do skladu orkestru narodnih instrumentiv Ukrayinskij bubonU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Bubon NazvaV ukrayinskij literaturnij movi najuzhivanishij variant bubon Znachno ridshe ale takozh vikoristovuyut variant resheto Isnuye velika kilkist dialektnih nazv buben buban bobun bubin bubin babon a takozh buhalce bubna ta inshi Palichka yakoyu grayut na bubni takozh maye rizni nazvi Napriklad M Lisenko navodit nazvu kolotushka Isnuyut inshi dialektni varianti zafiksovanni pid chas polovih ekspedicij salabajka balabeshka berbenicya ta inshi Vigotovlennya instrumentuMuzikanti stvoryuvali instrumenti vlasnoruch abo zamovlyali yih u majstra oriyentuyuchis na vlasni potrebi nayavni materiali ta miscevi tehnologiyi virobnictva Buboni mali rizni modifikaciyi riznilisya za materialami yakistyu ozdobami vid cogo zalezhali zvuk i tehnika gri Obid gnuli z dereva abo vikoristovuvali stare resheto zgodom obodi pochali robiti z riznih vidiv metalu Palichku yakoyu grali na bubni vistruguvali nozhem abo zh vitochuvali na verstati z riznih porid dereva U radyanskij chas oriyentovno z 1960 h rokiv pochalosya masove fabrichne virobnictvo bubniv u harakternomu dlya tiyeyi epohi chervonomu kolori Ci instrumenti i dosi mozhna znajti u budinkah kulturi led ne u kozhnomu seli Radyanskij fabrichnij bubon u 1980 h rokah mozhna bulo kupiti v magazini za 12 50 rub Dostupnist u magazinah poklala kraj virobnictvu instrumentiv za staroyu tehnologiyeyu ale navit fabrichni instrumenti muzikanti mogli vdoskonaliti pid svoyi potrebi prikripiti ruchku dodati dzvoniki tosho Ukrayinskij bubon fabrichnogo virobnictva Vigotovleno v USSR V Ukrayini bubon robili u riznij sposib ye rizni nazvi cih instrumentiv ta yih okremih chastin rizni osoblivosti obrobki materialiv Vigotovlennya bubna vidbuvayetsya u dekilka etapiv sho peredbachayut proces obrobki materialiv riznih vidiv shkuri dereva ta metalu Ranishe po vsij Ukrayini dlya membrani vikoristovuvali sobachu kotyachu kozyachu telyachu shkuru zridka shkuru kroliv i navit velikih rib U bilshosti regioniv Ukrayini obechajku dlya bubna vigotovlyali z verbi sosni lipi klena ta inshih porid derevini Siru derevinu rozkolyuvali potim vistruguvali zamochuvali abo parili zaginali navkolo bochki kolodi abo podibnogo kruglogo predmeta i fiksuvali Takim chinom vihodila obechajka na yaku stavili tarilochki ta natyagali shkuru U zhivopisiIvan Yizhakevich Jdut 1896 Mikola Pimonenko Vesillya v Kiyivskij guberniyi 1891 Volodimir Makovskij Divich vechir 1883 Kostyantin Makovskij Nedilnij vechir 1879 U krimskih tatar isnuvav analogichnij instrument do ukrayinskogo bubonu i mav nazvu dare Tradicijno na davuli grayut palcyami oboh ruk Div takozhBubonec Tamburin Timpan DafPrimitkiBubon Slovnik ukrayinskoyi movi u 20 t K Naukova dumka 2010 2022 Lisenko Mikola 1955 Narodni muzichni instrumenti na Ukrayini Ukrayinskoyu Mistectvo s 12 Kalenichenko A red 2006 Ukrayinska muzichna enciklopediya PDF Ukrayinskoyu Kiyiv IMFE s 274 Slovnik ukrayinskoyi movi 1970 1980 Slovnik ukrayinskoyi movi 1970 1980 Matviyas I red Atlas ukrayinskoyi movi T T 1 Polissya Serednya Naddnipryanshina i sumizhni zemli Naukova dumka s Kartka 81 Ekspediciya proyektu Bubny in Ukraine Ekspediciya proyektu Bubny in Ukraine Levchenko Andrij 2019 Bubon iz sela Melniki Ukrayinskoyu Ekspediciya proyektu Bubny in Ukraine Vistavka narodnih instrumentiv z kolekciyi Andriya Levchenka Arhiv originalu za 13 serpnya 2021 Procitovano 13 serpnya 2021 DzherelaO Andryeyeva Udarni instrumenti suchasnogo simfonichnogo orkestru Kiyiv Muzichna Ukrayina 1985 72 s Ukrayinski narodni muzichni instrumenti 24 lyutogo 2007 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya pro muzichni instrumenti Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi