Микола Миколайович Боголюбов (8 (21) серпня 1909, Нижній Новгород, Російська імперія — 13 лютого 1992, Москва, Росія) — радянський, український та російський математик і механік, фізик-теоретик, засновник наукових шкіл з нелінійної механіки і теоретичної фізики, академік АН СРСР (від 1953) і АН УРСР (від 1948).
Сім'я. Навчання
Боголюбов народився 8 (21) серпня 1909 року в Нижньому Новгороді. Його батько, Микола Михайлович Боголюбов, був духовним письменником, професором богослов'я; мати, Боголюбова (Ламінарська) Ольга Миколаївна, — викладачем музики.
Через півроку після народження Миколи сім'я переїжджає до Ніжина, де батько викладає до 1913 року.
1913—1918 — сім'я поживає у Києві. Початкові знання отримав удома. Батько повідомив перші відомості з арифметики, російської, німецької та французької мов. У шість років відвідує підготовчий клас Київської гімназії. У гімназії навчався недовго — у роки Української революції 1917—1921 років сім'я переселилася до с. Велика Круча на Полтавщині.
З 1919 по 1921 роки навчався у Великокручанській семирічній школі — єдиному навчальному закладі, який він закінчив.
У 1921 році сім'я переїхала до Києва. Після закінчення семирічної школи Боголюбов самостійно вивчав фізику і математику і з 14-ти років уже брав участь в семінарі кафедри математичної фізики Київського університету під керівництвом академіка Д. О. Граве. У 1924 році у п'ятнадцятирічному віці Боголюбов написав першу наукову працю, а наступного року був прийнятий безпосередньо до аспірантури АН УРСР до академіка М. М. Крилова, яку закінчив у 1929 році, отримавши у 20 років ступінь доктора математичних наук.
Етапи наукової кар'єри
У 1929 році Боголюбов став науковим співробітником Української академії наук, у 1934 почав викладати в Київському університеті (від 1936 року професор). У 1940 році після анексії та окупації північної Буковини СРСР М. М. Боголюбова було направлено до Чернівців для організації математичних кафедр на фізико-математичному факультеті Чернівецького держуніверситету.
З 1948 року регулярно перебував і подовгу мешкав у Москві, де очолював Теоретичний відділ в Інституті хімічної фізики АН СРСР. Окрім того, від 1950 року Боголюбов працював у Математичному інституті імені В. А. Стєклова і в Московському університеті, де в 1953 заснував кафедру квантової статистики і теорії поля, якою керував до останніх днів свого життя. У 1950—1953 роках працював також у закритому інституті оборонного профілю в Арзамасі-16 (сучасний Саров, Росія).
З утворенням у 1957 році в Дубні (Московська область Росії) міжнародного центру в галузі ядерної фізики, Об'єднаного інституту ядерних досліджень (ОІЯД), Боголюбов організував і став керівником лабораторії теоретичної фізики, а в 1965—1988 роках був директором ОІЯД. У 1966 році став першим директором створеного ним Інституту теоретичної фізики АН УРСР у Києві, одночасно (від 1963 до 1988) він академік-секретар Відділу математики АН СРСР. У 1983—1989 роках очолював Математичний інститут імені В. А. Стєклова у Москві.
Основні напрями наукової діяльності
Основні праці Боголюбова з математики і механіки належать до варіаційного числення, наближених методів математичного аналізу, диференціальних рівнянь, рівнянь математичної фізики, нелінійної механіки і теорії динамічних систем. Перші публікації (1924—1928) присвячені проблемам варіаційного числення і теорії майже періодичних функцій. У наступні роки Боголюбов (разом зі своїм учителем М. М. Криловим) розробив нові методи нелінійної механіки і загальної теорії динамічних систем. У циклі досліджень із проблем статистичної механіки (1939—1945) створив метод отримання кінетичних рівнянь, виходячи з механіки системи молекул.
У 1946 році Боголюбов уперше побудував мікроскопічну теорію надплинності, взявши за основу модель слабо ідеального бозе-газу. Через 10 років, виходячи з квантовомеханічної моделі електронного газу, який взаємодіє з іонною решіткою кристалу, узагальнивши свій апарат канонічних перетворень із теорії надплинності, створив мікроскопічну теорію надпровідності.
На початку 50-х років минулого століття Боголюбов звернувся до задач квантової теорії поля. Він створив перший варіант аксіоматичної побудови матриці розсіювання, який базується на оригінальній умові причинності (1954—1955). Запропонував математично коректний варіант теорії перенормувань, який використовує апарат узагальнених функцій Соболєва-Шварца, і ввів R-операцію (1955 р., разом з О. С. Парасюком). Розвинув регулярний метод покращення квантовопольових розв'язків, метод ренорм-групи (1955 р., разом з Д. В. Ширковим). Дав строге доведення дисперсійних співвідношень у теорії сильних взаємодій (1955—1956).
Боголюбову належить розробка методу систем зі спонтанно порушеною симетрією, який отримав назву методу квазісередніх (1960—1961). У середині 60-х років він звернувся до питань симетрії і динаміки кваркової моделі адронів. Увів представлення про нове квантове число «колір» (1965 р., разом із Струминським і ).
Боголюбов є засновником радянських наукових шкіл у галузі нелінійної механіки, статистичної фізики і квантової теорії поля. Він був членом багатьох іноземних академій (у Болгарії, НДР, Польщі, США та ін.), наукових закладів і товариств.
Уміння Боголюбова виділяти загальні елементи у, здавалося б, найбільш різнорідних царинах фізики робить можливим плідне взаємне перенесення ідей і методів. Так, він одним з перших зрозумів до кінця глибоку математичну і фізичну спорідненість нерелятивістської задачі численних тіл і квантової теорії поля. Знаменитий американський фізик, керівник робіт зі створення першої атомної бомби Роберт Оппенгеймер у свій час був дуже здивований, коли вперше почув про праці Боголюбова у галузі дисперсійних співвідношень: він знав його праці щодо нелінійних коливань, тобто зовсім в іншій галузі. Зарубіжні вчені взагалі певний час мали припущення, що Боголюбов — це збірне ім'я, псевдонім, за яким заховано декілька фізиків і математиків. Тим не менше сам Боголюбов завжди вважав, що в його працях є щось спільне. Він казав: «Єднальною ланкою у мене була математика, бо мій підхід чи до проблем механіки, чи до проблем фізики — математичний». У сучасній науці вимагається відточена логіка математики, поєднана з інтуїцією фізика, що найвищою мірою було притаманне Боголюбову. Той же академік Логунов (тоді ректор Московського університету) ставив Боголюбова в один ряд з такими корифеями науки, як Павлов і Вернадський, не тільки за рівнем його наукових досягнень, але й у моральному плані: «Звичайно, в одному ряду вони стоять передусім завдяки нечуваному обдарованню, але кожний водночас є зразком найвищих моральних якостей. Немає жодних сумнівів, що коли наше наукове середовище втратить цей моральний капітал, таку втрату не заповнить жодне наймудріше планування досліджень».
Нагороди та відзнаки
- Сталінська премія (1947, 1953)
- Ленінська премія (1958)
- Премія імені М. М. Крилова (1965)
- Хейнеманівська премія (1966)
- Двічі Герой Соціалістичної Праці (1969, 1979)
- Заслужений діяч науки УРСР (1970)
- Медаль Макса Планка (1973)
- Державна премія СРСР (1984)
- Золота медаль ім. Ломоносова АН СРСР (1985)
- Медаль Поля Дірака (1992, посмертно)
Вислови про нього
![]() | Микола Боголюбов був фактично росіянин, з-під Нижнього Новгорода – та він настільки полюбив Україну, куди переїхав ще у дитинстві із татом-священиком (до речі, закінчував школу на моїй рідній Полтавщині, у селі Велика Круча), що наполіг, аби в його радянському паспорті у графі «національність» було записано: українець. Микола Миколайович і вишиванку любив надягати, і навіть декотрі наукові праці писав українською. Наприклад, його «Лекції з квантової статистики» були видані лише українською, і московським колегам доводилося вивчати ці лекції українською. | ![]() |
Сім'я
Його сини:
- Боголюбов Микола Миколайович, — математик, член-кореспондент Російської академії наук.
- Боголюбов Павло Миколайович — фізик-теоретик, доктор фізико-математичних наук, старший науковий співробітник, керівник сектора в Лабораторії теоретичної фізики Об'єднаного інституту ядерних досліджень, лауреат Ленінської премії.
Вшанування пам'яті
21 вересня 2009 р. на фасаді Червоного корпусу Київського національного університету імені Тараса Шевченка по вулиці Володимирській, 60 була відкрита меморіальна дошка геніальному вченому-академіку Миколі Боголюбову, на честь століття з дня його народження [2] [ 30 вересня 2009 у Wayback Machine.].
У 2009 році в центрі села Велика Круча на Полтавщині встановлено пам'ятник вченому.
У 1992 р. Національна Академія наук України заснувала Премію НАН України імені М. М. Боголюбова, яка вручається Відділенням математики НАН України за видатні наукові роботи в галузі математики і теоретичної фізики.
На честь вченого була названа мала планета .
2009 року НБУ викарбував та ввів до обігу пам'ятну монету на честь Миколи Миколайовича Боголюбова номіналом 2 гривні.
Фільми
Документальний фільм до 100-річчя Н. Н. Боголюбова
Бібліографія
- Боголюбов М. М. Лекції з квантової статистики. Питання статистичної механіки квантових систем. — К. : Радянська школа, 1949. — 228 с.
- Боголюбов Н. Н. Избранные труды. — К. : Наукова думка, 1969-1971. — 647+522+487 с.
- Боголюбов Н. Н. Избранные труды по статистической физике. — М. : Изд-во МГУ, 1979. — 343 с.
- Боголюбов Н. Н. Избранные университетские лекции. — М. : Изд-во МГУ, 2009. — 776 с.
- Боголюбов Н. Н. Собрание научных трудов в 12 томах. — М. : Наука, 2005-2009. — 8463 с.
- Боголюбов Н. Н. Труды по теории плазмы. — К. : Наукова думка, 2008. — 255 с.
- Боголюбов Н. Н., Логунов А. А., Оксак А. И., Тодоров И. Т. Общие принципы квантовой теории поля. — М. : Наука, 1987. — 616 с.
- Боголюбов Н. Н., Ширков Д. В. Введение в теорию квантованных полей. — М. : Наука, 1984. — 600 с.
- Боголюбов Н. Н., Ширков Д. В. Квантовые поля. — М. : Наука, 1993. — 336 с.
Див. також
Примітки
- Математичний генеалогічний проєкт — 1997.
- http://www.ras.ru/win/db/show_per.asp?P=.id-53167.ln-ru.dl-.pr-inf.uk-12
- Діячі науки і культури України : нариси життя та діяльності. Київ: Книги - ХХІ. 2007. с. 421. ISBN .
- Про життя у Великій Кручі Микола Миколайович згадував з добром і теплотою, особливо про школу й учителів. «Цей педагогічний колектив міг би стати окрасою навіть столиці», — говорив Микола Боголбов. Колектив школи був високопрофесійним, що позначилося на розвитку і вихованні майбутнього вченого. По-особливому згадував М. М. Боголюбов вчителя французької мови і математики Павла Аполлоновича Ященка. Саме під його керівництвом дев'ятирічний Микола розв'язував усі задачі з відомого підручника авторів Малиніна та Буреніна, а потім під керівництвом батька засів за двотомник Гренвіля «Диференційне числення» та «Інтегральне числення». Посібника з тригонометрії у хлопця не було, і він сам з кількох визначень, які дав йому батько, склав для себе нотатки, вивів для себе усі тригонометричні співвідношення. Таким чином, після закінчення семирічки, Боголюбов фактично володів знаннями з математичних дисциплін за курс середньої школи. [1][недоступне посилання з червня 2019]
- . Архів оригіналу за 18 травня 2015. Процитовано 11 травня 2015.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 12 серпня 2011. Процитовано 4 червня 2015.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Національна академія наук України. Архів оригіналу за 28 липня 2021. Процитовано 28 липня 2021.
- . http://www.aps.org/. Американське фізичне товариство (англ. American Physical Society). Архів оригіналу за 8 травня 2019. Процитовано 25 серпня 2014.
- . http://www.dpg-physik.de/. Німецьке фізичне товариство (нім. Deutsche Physikalische Gesellschaft). Архів оригіналу за 30 липня 2016. Процитовано 25 серпня 2014.
- . http://www.ictp.it/. Міжнародний Центр Теоретичної Фізики. Трієст, Італія (англ. International Centre for Theoretical Physics. Trieste, Italy). Архів оригіналу за 10 серпня 2014. Процитовано 25 серпня 2014.
- Дарья Тарусова (23.07.2020). . . Архів оригіналу за 11 серпня 2020. Процитовано 08 вересня 2020.
- Л. Г. Лесько. Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — С. Боголюбов Павло Миколайович. — .
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 25 січня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Джерела
- Творець теоретичної і математичної фізики: до 110-річчя від дня народж. акад. М. М. Боголюбова / [Д. В. Аносов та ін. ; редкол.: Б. Є. Патон (голова) та ін.] ; НАН України, Ін-т теорет. фізики ім. М. М. Боголюбова, Нац. б-ка України ім. В. І. Вернадського. — Київ: Академперіодика, 2019. — 530, [151] с. : іл., фот. — Текст укр., рос. — Бібліогр.: с. 433—518. —
Посилання
- Ю. О. Храмов. БОГОЛЮБОВ Микола Миколайович [ 6 травня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 315. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Bogolyubov Mikola Mikolajovich Mikola Mikolajovich Bogolyubov 8 21 serpnya 1909 19090821 Nizhnij Novgorod Rosijska imperiya 13 lyutogo 1992 Moskva Rosiya radyanskij ukrayinskij ta rosijskij matematik i mehanik fizik teoretik zasnovnik naukovih shkil z nelinijnoyi mehaniki i teoretichnoyi fiziki akademik AN SRSR vid 1953 i AN URSR vid 1948 Mikola Mikolajovich Bogolyubovros Nikolaj Nikolaevich BogolyubovNarodivsya 8 21 serpnya 1909 1909 08 21 Nizhnij NovgorodPomer 13 lyutogo 1992 1992 02 13 82 roki MoskvaPohovannya Novodivichij cvintarMisce prozhivannya Kiyiv MoskvaKrayina SRSRDiyalnist matematik fizik teoretik vinahidnik naukovo pedagogichnij pracivnik pismennik dokumentalist politikAlma mater Kiyivskij universitetGaluz teoretichna fizikaZaklad Kiyivskij universitet Instituti himichnoyi fiziki AN SRSR Institut teoretichnoyi fiziki NAN Ukrayini MIAN OIYaD MDUPosada deputat Verhovnoyi radi SRSR d direktor i direktorVchene zvannya profesor 1936 akademik AN URSR 1948 akademik AN SRSR 1953 Naukovij stupin doktor fiziko matematichnih naukNaukovij kerivnik Krilov Mikola MitrofanovichVidomi uchni d Krejn Selim Grigorovich Logunov Anatolij Oleksijovich Q17427681 Mitropolskij Yurij Oleksijovich d d d dAspiranti doktoranti d 1 Logunov Anatolij Oleksijovich 1 Krejn Selim Grigorovich 1 d 1 d d 1 d 1 d 1 d 1 d 1 d 1 d 1 Struminskij Boris Volodimirovich 1 Svidzinskij Anatolij Vadimovich Sisakyan Oleksij Norajrovich Parasyuk Ostap Stepanovich Shelest Vitalij Petrovich d d Mitropolskij Yurij Oleksijovich 1 d Q17427681 d 1 d 1 Chlenstvo Akademiya nauk NDR NAN Ukrayini Nacionalna akademiya nauk SShA Rosijska akademiya nauk Akademiya nauk SRSR 2 Gajdelberzka akademiya nauk Amerikanska akademiya mistectv i nauk Bolgarska akademiya nauk Polska akademiya nauk Ugorska akademiya nauk Indijska nacionalna akademiya naukVidomij zavdyaki rivnyannya BBGKI peretvorennya Bogolyubova Batko Mikola Mihajlovich BogolyubovMati Olga Mikolayivna LaminarskaBrati sestri Bogolyubov Oleksij Mikolajovich Bogolyubov Mihajlo MikolajovichDiti sin MikolaRodichi dNagorodi Velika zolota medal imeni M V Lomonosova 1984 medal Gelmgolca 1969 medal imeni Maksa Planka 1973 d 1989 medal Franklina 1974 d 1981 premiya Denni Gajnemana z matematichnoyi fiziki 1966 medal Diraka Mizhnarodnogo centru teoretichnoyi fiziki 1992 Bogolyubov Mikola Mikolajovich u VikishovishiSim ya NavchannyaBogolyubov narodivsya 8 21 serpnya 1909 roku v Nizhnomu Novgorodi Jogo batko Mikola Mihajlovich Bogolyubov buv duhovnim pismennikom profesorom bogoslov ya mati Bogolyubova Laminarska Olga Mikolayivna vikladachem muziki Cherez pivroku pislya narodzhennya Mikoli sim ya pereyizhdzhaye do Nizhina de batko vikladaye do 1913 roku 1913 1918 sim ya pozhivaye u Kiyevi Pochatkovi znannya otrimav udoma Batko povidomiv pershi vidomosti z arifmetiki rosijskoyi nimeckoyi ta francuzkoyi mov U shist rokiv vidviduye pidgotovchij klas Kiyivskoyi gimnaziyi U gimnaziyi navchavsya nedovgo u roki Ukrayinskoyi revolyuciyi 1917 1921 rokiv sim ya pereselilasya do s Velika Krucha na Poltavshini Z 1919 po 1921 roki navchavsya u Velikokruchanskij semirichnij shkoli yedinomu navchalnomu zakladi yakij vin zakinchiv U 1921 roci sim ya pereyihala do Kiyeva Pislya zakinchennya semirichnoyi shkoli Bogolyubov samostijno vivchav fiziku i matematiku i z 14 ti rokiv uzhe brav uchast v seminari kafedri matematichnoyi fiziki Kiyivskogo universitetu pid kerivnictvom akademika D O Grave U 1924 roci u p yatnadcyatirichnomu vici Bogolyubov napisav pershu naukovu pracyu a nastupnogo roku buv prijnyatij bezposeredno do aspiranturi AN URSR do akademika M M Krilova yaku zakinchiv u 1929 roci otrimavshi u 20 rokiv stupin doktora matematichnih nauk Etapi naukovoyi kar yeriU 1929 roci Bogolyubov stav naukovim spivrobitnikom Ukrayinskoyi akademiyi nauk u 1934 pochav vikladati v Kiyivskomu universiteti vid 1936 roku profesor U 1940 roci pislya aneksiyi ta okupaciyi pivnichnoyi Bukovini SRSR M M Bogolyubova bulo napravleno do Chernivciv dlya organizaciyi matematichnih kafedr na fiziko matematichnomu fakulteti Cherniveckogo derzhuniversitetu Z 1948 roku regulyarno perebuvav i podovgu meshkav u Moskvi de ocholyuvav Teoretichnij viddil v Instituti himichnoyi fiziki AN SRSR Okrim togo vid 1950 roku Bogolyubov pracyuvav u Matematichnomu instituti imeni V A Styeklova i v Moskovskomu universiteti de v 1953 zasnuvav kafedru kvantovoyi statistiki i teoriyi polya yakoyu keruvav do ostannih dniv svogo zhittya U 1950 1953 rokah pracyuvav takozh u zakritomu instituti oboronnogo profilyu v Arzamasi 16 suchasnij Sarov Rosiya Z utvorennyam u 1957 roci v Dubni Moskovska oblast Rosiyi mizhnarodnogo centru v galuzi yadernoyi fiziki Ob yednanogo institutu yadernih doslidzhen OIYaD Bogolyubov organizuvav i stav kerivnikom laboratoriyi teoretichnoyi fiziki a v 1965 1988 rokah buv direktorom OIYaD U 1966 roci stav pershim direktorom stvorenogo nim Institutu teoretichnoyi fiziki AN URSR u Kiyevi odnochasno vid 1963 do 1988 vin akademik sekretar Viddilu matematiki AN SRSR U 1983 1989 rokah ocholyuvav Matematichnij institut imeni V A Styeklova u Moskvi Osnovni napryami naukovoyi diyalnostiOsnovni praci Bogolyubova z matematiki i mehaniki nalezhat do variacijnogo chislennya nablizhenih metodiv matematichnogo analizu diferencialnih rivnyan rivnyan matematichnoyi fiziki nelinijnoyi mehaniki i teoriyi dinamichnih sistem Pershi publikaciyi 1924 1928 prisvyacheni problemam variacijnogo chislennya i teoriyi majzhe periodichnih funkcij U nastupni roki Bogolyubov razom zi svoyim uchitelem M M Krilovim rozrobiv novi metodi nelinijnoyi mehaniki i zagalnoyi teoriyi dinamichnih sistem U cikli doslidzhen iz problem statistichnoyi mehaniki 1939 1945 stvoriv metod otrimannya kinetichnih rivnyan vihodyachi z mehaniki sistemi molekul U 1946 roci Bogolyubov upershe pobuduvav mikroskopichnu teoriyu nadplinnosti vzyavshi za osnovu model slabo idealnogo boze gazu Cherez 10 rokiv vihodyachi z kvantovomehanichnoyi modeli elektronnogo gazu yakij vzayemodiye z ionnoyu reshitkoyu kristalu uzagalnivshi svij aparat kanonichnih peretvoren iz teoriyi nadplinnosti stvoriv mikroskopichnu teoriyu nadprovidnosti Na pochatku 50 h rokiv minulogo stolittya Bogolyubov zvernuvsya do zadach kvantovoyi teoriyi polya Vin stvoriv pershij variant aksiomatichnoyi pobudovi matrici rozsiyuvannya yakij bazuyetsya na originalnij umovi prichinnosti 1954 1955 Zaproponuvav matematichno korektnij variant teoriyi perenormuvan yakij vikoristovuye aparat uzagalnenih funkcij Sobolyeva Shvarca i vviv R operaciyu 1955 r razom z O S Parasyukom Rozvinuv regulyarnij metod pokrashennya kvantovopolovih rozv yazkiv metod renorm grupi 1955 r razom z D V Shirkovim Dav stroge dovedennya dispersijnih spivvidnoshen u teoriyi silnih vzayemodij 1955 1956 Bogolyubovu nalezhit rozrobka metodu sistem zi spontanno porushenoyu simetriyeyu yakij otrimav nazvu metodu kvaziserednih 1960 1961 U seredini 60 h rokiv vin zvernuvsya do pitan simetriyi i dinamiki kvarkovoyi modeli adroniv Uviv predstavlennya pro nove kvantove chislo kolir 1965 r razom iz Struminskim i Bogolyubov ye zasnovnikom radyanskih naukovih shkil u galuzi nelinijnoyi mehaniki statistichnoyi fiziki i kvantovoyi teoriyi polya Vin buv chlenom bagatoh inozemnih akademij u Bolgariyi NDR Polshi SShA ta in naukovih zakladiv i tovaristv Uminnya Bogolyubova vidilyati zagalni elementi u zdavalosya b najbilsh riznoridnih carinah fiziki robit mozhlivim plidne vzayemne perenesennya idej i metodiv Tak vin odnim z pershih zrozumiv do kincya gliboku matematichnu i fizichnu sporidnenist nerelyativistskoyi zadachi chislennih til i kvantovoyi teoriyi polya Znamenitij amerikanskij fizik kerivnik robit zi stvorennya pershoyi atomnoyi bombi Robert Oppengejmer u svij chas buv duzhe zdivovanij koli vpershe pochuv pro praci Bogolyubova u galuzi dispersijnih spivvidnoshen vin znav jogo praci shodo nelinijnih kolivan tobto zovsim v inshij galuzi Zarubizhni vcheni vzagali pevnij chas mali pripushennya sho Bogolyubov ce zbirne im ya psevdonim za yakim zahovano dekilka fizikiv i matematikiv Tim ne menshe sam Bogolyubov zavzhdi vvazhav sho v jogo pracyah ye shos spilne Vin kazav Yednalnoyu lankoyu u mene bula matematika bo mij pidhid chi do problem mehaniki chi do problem fiziki matematichnij U suchasnij nauci vimagayetsya vidtochena logika matematiki poyednana z intuyiciyeyu fizika sho najvishoyu miroyu bulo pritamanne Bogolyubovu Toj zhe akademik Logunov todi rektor Moskovskogo universitetu staviv Bogolyubova v odin ryad z takimi korifeyami nauki yak Pavlov i Vernadskij ne tilki za rivnem jogo naukovih dosyagnen ale j u moralnomu plani Zvichajno v odnomu ryadu voni stoyat peredusim zavdyaki nechuvanomu obdarovannyu ale kozhnij vodnochas ye zrazkom najvishih moralnih yakostej Nemaye zhodnih sumniviv sho koli nashe naukove seredovishe vtratit cej moralnij kapital taku vtratu ne zapovnit zhodne najmudrishe planuvannya doslidzhen Nagorodi ta vidznakiStalinska premiya 1947 1953 Leninska premiya 1958 Premiya imeni M M Krilova 1965 Hejnemanivska premiya 1966 Dvichi Geroj Socialistichnoyi Praci 1969 1979 Zasluzhenij diyach nauki URSR 1970 Medal Maksa Planka 1973 Derzhavna premiya SRSR 1984 Zolota medal im Lomonosova AN SRSR 1985 Medal Polya Diraka 1992 posmertno Vislovi pro nogoMikola Bogolyubov buv faktichno rosiyanin z pid Nizhnogo Novgoroda ta vin nastilki polyubiv Ukrayinu kudi pereyihav she u ditinstvi iz tatom svyashenikom do rechi zakinchuvav shkolu na moyij ridnij Poltavshini u seli Velika Krucha sho napolig abi v jogo radyanskomu pasporti u grafi nacionalnist bulo zapisano ukrayinec Mikola Mikolajovich i vishivanku lyubiv nadyagati i navit dekotri naukovi praci pisav ukrayinskoyu Napriklad jogo Lekciyi z kvantovoyi statistiki buli vidani lishe ukrayinskoyu i moskovskim kolegam dovodilosya vivchati ci lekciyi ukrayinskoyu Anatolij ZagorodnijSim yaJogo sini Bogolyubov Mikola Mikolajovich matematik chlen korespondent Rosijskoyi akademiyi nauk Bogolyubov Pavlo Mikolajovich fizik teoretik doktor fiziko matematichnih nauk starshij naukovij spivrobitnik kerivnik sektora v Laboratoriyi teoretichnoyi fiziki Ob yednanogo institutu yadernih doslidzhen laureat Leninskoyi premiyi Vshanuvannya pam yati21 veresnya 2009 r na fasadi Chervonogo korpusu Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka po vulici Volodimirskij 60 bula vidkrita memorialna doshka genialnomu vchenomu akademiku Mikoli Bogolyubovu na chest stolittya z dnya jogo narodzhennya 2 30 veresnya 2009 u Wayback Machine U 2009 roci v centri sela Velika Krucha na Poltavshini vstanovleno pam yatnik vchenomu U 1992 r Nacionalna Akademiya nauk Ukrayini zasnuvala Premiyu NAN Ukrayini imeni M M Bogolyubova yaka vruchayetsya Viddilennyam matematiki NAN Ukrayini za vidatni naukovi roboti v galuzi matematiki i teoretichnoyi fiziki Na chest vchenogo bula nazvana mala planeta 2009 roku NBU vikarbuvav ta vviv do obigu pam yatnu monetu na chest Mikoli Mikolajovicha Bogolyubova nominalom 2 grivni Filmi Dokumentalnij film do 100 richchya N N BogolyubovaBibliografiyaBogolyubov M M Lekciyi z kvantovoyi statistiki Pitannya statistichnoyi mehaniki kvantovih sistem K Radyanska shkola 1949 228 s Bogolyubov N N Izbrannye trudy K Naukova dumka 1969 1971 647 522 487 s Bogolyubov N N Izbrannye trudy po statisticheskoj fizike M Izd vo MGU 1979 343 s Bogolyubov N N Izbrannye universitetskie lekcii M Izd vo MGU 2009 776 s Bogolyubov N N Sobranie nauchnyh trudov v 12 tomah M Nauka 2005 2009 8463 s Bogolyubov N N Trudy po teorii plazmy K Naukova dumka 2008 255 s Bogolyubov N N Logunov A A Oksak A I Todorov I T Obshie principy kvantovoj teorii polya M Nauka 1987 616 s Bogolyubov N N Shirkov D V Vvedenie v teoriyu kvantovannyh polej M Nauka 1984 600 s Bogolyubov N N Shirkov D V Kvantovye polya M Nauka 1993 336 s Div takozhBogolyubov Mikola Mikolajovich rosijskij matematik Premiya NAN Ukrayini imeni M M BogolyubovaPrimitkiMatematichnij genealogichnij proyekt 1997 d Track Q829984 http www ras ru win db show per asp P id 53167 ln ru dl pr inf uk 12 Diyachi nauki i kulturi Ukrayini narisi zhittya ta diyalnosti Kiyiv Knigi HHI 2007 s 421 ISBN 978 966 8653 95 7 Pro zhittya u Velikij Kruchi Mikola Mikolajovich zgaduvav z dobrom i teplotoyu osoblivo pro shkolu j uchiteliv Cej pedagogichnij kolektiv mig bi stati okrasoyu navit stolici govoriv Mikola Bogolbov Kolektiv shkoli buv visokoprofesijnim sho poznachilosya na rozvitku i vihovanni majbutnogo vchenogo Po osoblivomu zgaduvav M M Bogolyubov vchitelya francuzkoyi movi i matematiki Pavla Apollonovicha Yashenka Same pid jogo kerivnictvom dev yatirichnij Mikola rozv yazuvav usi zadachi z vidomogo pidruchnika avtoriv Malinina ta Burenina a potim pid kerivnictvom batka zasiv za dvotomnik Grenvilya Diferencijne chislennya ta Integralne chislennya Posibnika z trigonometriyi u hlopcya ne bulo i vin sam z kilkoh viznachen yaki dav jomu batko sklav dlya sebe notatki viviv dlya sebe usi trigonometrichni spivvidnoshennya Takim chinom pislya zakinchennya semirichki Bogolyubov faktichno volodiv znannyami z matematichnih disciplin za kurs serednoyi shkoli 1 nedostupne posilannya z chervnya 2019 Arhiv originalu za 18 travnya 2015 Procitovano 11 travnya 2015 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 12 serpnya 2011 Procitovano 4 chervnya 2015 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Nacionalna akademiya nauk Ukrayini Arhiv originalu za 28 lipnya 2021 Procitovano 28 lipnya 2021 http www aps org Amerikanske fizichne tovaristvo angl American Physical Society Arhiv originalu za 8 travnya 2019 Procitovano 25 serpnya 2014 http www dpg physik de Nimecke fizichne tovaristvo nim Deutsche Physikalische Gesellschaft Arhiv originalu za 30 lipnya 2016 Procitovano 25 serpnya 2014 http www ictp it Mizhnarodnij Centr Teoretichnoyi Fiziki Triyest Italiya angl International Centre for Theoretical Physics Trieste Italy Arhiv originalu za 10 serpnya 2014 Procitovano 25 serpnya 2014 Darya Tarusova 23 07 2020 Arhiv originalu za 11 serpnya 2020 Procitovano 08 veresnya 2020 L G Lesko Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 S Bogolyubov Pavlo Mikolajovich ISBN 966 02 2074 X Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 25 sichnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya DzherelaTvorec teoretichnoyi i matematichnoyi fiziki do 110 richchya vid dnya narodzh akad M M Bogolyubova D V Anosov ta in redkol B Ye Paton golova ta in NAN Ukrayini In t teoret fiziki im M M Bogolyubova Nac b ka Ukrayini im V I Vernadskogo Kiyiv Akademperiodika 2019 530 151 s il fot Tekst ukr ros Bibliogr s 433 518 ISBN 978 966 360 387 2PosilannyaYu O Hramov BOGOLYuBOV Mikola Mikolajovich 6 travnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V S 315 ISBN 966 00 0734 5