Битва під Азенкуром (фр. Bataille d'Azincourt, англ. Battle of Agincourt) — битва, що відбулась 25 жовтня 1415 року між французькими та англійськими військами поблизу містечка Азенкур у Північній Франції за часів Столітньої війни. Особливість цієї битви полягає в тому, що французька армія, маючи значну чисельну перевагу, зазнала нищівної поразки та суттєвих втрат. Причиною такої разючої диспропорції у втратах (кілька тисяч з боку французів та лише кілька десятків з боку англійців) було тактично грамотне застосування англійцями стрільців, озброєних довгими луками, у поєднанні із загонами важко озброєних воїнів (схожа тактика й озброєння вже застосовувались проти французів англійцями при Кресі у 1346 році; у 1368 році французький король Карл V Мудрий видав указ про озброєння луками усього народу, але цей звичай не прижився у Франції, зокрема через те, що успіхи англійців здебільшого були пов'язані не з довгими луками, а з феодальною анархією в самій Франції).
Битва під Азенкуром | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Столітня війна | |||||||
![]() Битва під Азенкуром, мініатюра XV століття | |||||||
Координати: 50°27′48″ пн. ш. 2°08′29″ сх. д. / 50.4633333333607723° пн. ш. 2.1413888889166777° сх. д. | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() | ![]() | ||||||
Командувачі | |||||||
Генріх V | |||||||
Військові сили | |||||||
6000 чоловік, до 5/6 - лучники, озброєні довгими луками, 1/6 - піхота й кінні лицарські загони За іншими даними — 1500 важкоозброєних вершників, 7000 лучників та приблизно 1500 військових слуг | 36 000 чоловік (10 000 лицарів та важко озброєних вершників, невідома кількість піхотинців, лучників й арбалетників) , за іншими даними — 10 000 важкої кінноти (з них лише 1400 були верхи), кілька тисяч піхоти і стрільців. Загальна чисельність французької армії — 12-15 000 воїнів, а також близько 10 000 військових слуг | ||||||
Втрати | |||||||
Близько 112 чоловік убитими, в тому числі 13 лицарів, невідома кількість поранених | 7000-10 000 воїнів убитими, 1200 лицарів полоненими |
Битва перегорнула нову сторінку в історії Франції. У результаті поразки під Азенкуром французи були змушені підписати у 1420 році угоду в Труа, відповідно до якої англійський король Генріх V проголошувався спадкоємцем французького трону. До планів Генріха V входила також організація чергового хрестового походу. Обидві ці мети так і не були досягнуті — Генріх V помер 31 серпня 1422 року у віці 34 років від шигельозу (тоді називали дизентерією), на яку захворів, швидше за все, під час облоги французького міста Мо.
Підготовка до бою
Генріх V вдерся до Франції після провалу мирних перемовин із французьким правителем. Претендуючи на титул французького короля, Генріх став до боротьби за землі, які, як він вважав, належали йому за правом — Нормандське герцогство.
13 серпня 1415 року 28-річний англійський король Генріх V на чолі дванадцятитисячної армії висадився в гирлі річки Сени й обложив порт Арфлер, якому надавав важливого стратегічного значення, оскільки порт був ключем до Нормандії. Порт виявився аж ніяк не легкою здобиччю: його захищали товсті стіни, посилені 26 вежами, а гарнізон міста налічував 1000 воїнів. Усупереч очікуванням короля облога затягнулась, і місто капітулювало тільки 22 вересня. Англійська армія, зазнавши важких втрат від хвороб, продовжила похід лише 8 жовтня. Генріх спрямував велику частину своїх військ (близько 9000 чоловік) до Кале, де англійці могли перечекати зиму й відновитись від поранень та хвороб.
Звістка про взяття Арфлера швидко дісталась Парижа. У короткий час французи зібрали в Руані великі сили. Після того, як англійський король почав відступати на північ, французи почали активне переслідування англійської армії, щоб блокувати її біля річки Сомми та не допустити подальшого просування до порту. Спочатку французам сприяв успіх: вони змусили англійського короля повернути на південь, однак англійці врешті-решт переправились через Сомму та продовжили рух на північ. Незахищені річкою, французи вагались. Війська зустрілись 24 жовтня поблизу селища Азенкур, неподалік від Кале. Весь день йшла злива, наближався вечір, й обидва командувачі вирішили чекати ранку 25 жовтня.
Англійці були виснажені тривалим переходом, нестачею провіанту й хворобами, їхній бойовий дух був не на висоті. Генріх ясно розумів, що він змушений стати до бою, щоб отримати можливість відвести армію до Кале й одночасно не допустити поповнення французьких військ підкріпленнями, що перебували в дорозі. Французи були краще озброєні, окрім того, вони чисельно переважали англійське військо. Відповідно до англійських джерел, у день перед битвою англійці молились і каялись у своїх гріхах. Французькі хроністи заявляють, що у день перед битвою англійський король вимовив промову перед своїм військом, у якій повідомив, що в разі успіху французів англійські лицарі будуть захоплені в полон й відпущені тільки за великий викуп, натомість простих воїнів чекає набагато гірша доля.
Навпроти, французи, що в багато разів переважали за чисельністю своїх супротивників, були впевнені у швидкій та рішучій перемозі. На їхню думку, шляхетне воїнство просто зобов'язано було взяти гору над простолюдинами, які складали більшість англійської армії.
Склад військ
Франція
На полі бою французи значно переважали своїх супротивників за кількістю, однак неможливо точно визначити чисельність французьких солдат, які брали участь у битві. Оцінки сучасників значно відрізняються: часописи подають різні цифри від 10 000 до 150 000 солдат і вище. Останні цифри сильно завищені, оскільки хроністи скоріше бажали справити враження на нащадків й підкреслити значимість події, ніж встановити історичну правду. До 60 % французької армії складали важкоозброєна кіннота, що складалась із лицарів, а також есквайрів, сержантів та осіб неблагородного походження. За потреби лицарі були спроможні битись й у пішому строю, однак відсутність дисципліни й неповороткість примітивних феодальних шикувань не залишала полководцям шансів для проведення складних маневрів. Решту сил являли вояки, набрані з гарнізонів найбільших французьких міст і фортець, найманці з міст Північної Італії, а також призваними в армію рекрутами. Окрім важкої кінноти, армія мала також у своєму складі підрозділи легкої кавалерії.
Французи мали велику кількість піхоти, що складалась, головним чином, з погано навчених простолюдинів, набраних серед селян Пікардії, Артуа, Нормандії та Шампані. Ці воїни, незважаючи на свою численність (за деякими даними, їх кількість сягала 20 000 чоловік) були неефективними проти важкої кінноти супротивника й були нездатними до складних маневрів. Озброєння їх складалось із простої шкіряної куртки, зрідка — шкіряного або металевого шолома. Колишні селяни, ці вояки у бою бились різними модифікаціями сільськогосподарських знарядь, спеціально перероблених для рукопашного бою, примітивними мечами, ножами й короткими луками. В бою їх використовували здебільшого у великих неповоротких шикуваннях для затримки просування противника. Окрім селян, французи мали також добре навчених піхотинців міських гарнізонів, а також професійних вояків, озброєних різними формами ратищної зброї. У складі французької піхоти були й лучники, однак французи надавали перевагу арбалету. У піхоті бились також і численні найманці, в основному генуезькі арбалетники. Поза всім іншим, французи задіяли в битві також кілька артилерійських гармат, проте вони не вплинули на перебіг битви.
Англія
На відміну від французької англійська армія складалась із великої кількості професійних воїнів, набраних на війну через систему військових контрактів та спеціального відбору. Частково це було спричинено тим, що транспортні можливості англійського флоту були обмеженими, тому на континент відряджали тільки найкращих і перевірених воїнів. У битві більша частина англійських піхотинців була озброєна довгими луками, що неодноразово доводили свою ефективність у численних битвах. Більшість стрільців майже не мали обладунків. Решта піхоти билась списами, піками, алебардами й мечами. Частина стрільців була посаджена верхи для надання військам більшої мобільності. Порівняно невелика кількість важкої кавалерії складалась, окрім «підперезаних» лицарів, з численних есквайрів, сержантів та інших латників — вихідців з нижчих станів.
Шикування французів
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpsTDFOamFHeGhZMmgwWDNadmJsOUJlbWx1WTI5MWNuUXVhbkJuTHpNd01IQjRMVk5qYUd4aFkyaDBYM1p2Ymw5QmVtbHVZMjkxY25RdWFuQm4uanBn.jpg)
План майбутньої битви розробили французький маршал Бусіко і конетабль , який у битві командував авангардом. Французи вишикувались у три лінії. Бургундський хроніст Жан де Ваврін повідомляє, що французька армія налічувала 8000 важких вершників, 4000 лучників та 1500 арбалетників в авангарді, на флангах — 600 та 800 важких вершників, а в центрі — великі сили лицарської кінноти, есквайрів та лучників, чисельність яких збігалася з кількістю воїнів в авангарді. Французький хроніст та учасник битви називає аналогічні цифри стосовно чисельності військ в авангарді. Решта воїнів розташувались в ар'єргарді. Навпроти, Геральд Беррійський у своєму творі називає зовсім інші цифри (4800 важкоозброєних воїнів у першій лінії, 3000 солдат у другій лінії, посиленій загонами по 600 воїнів на флангах, а загальну чисельність військ оцінює в 10 000 воїнів).
Близько 8000 важких французьких лицарів були змушені спішитись. Їхньою метою було досягти англійських позицій та вступити до бою з англійцями, у якому французи мали б перевагу в живій силі. Попри те, що в первинному плані битви лучники й арбалетники розташовувались перед важкою кіннотою, безпосередньо перед битвою вони виявились розміщеними позаду шикування й таким чином не взяли участі в битві.
Тисячі воїнів, головним чином прислуга й простолюдини, перебуваючи в ар'єргарді французької армії й не брали участі в битві, оскільки командування неохоче розраховувало на них у майбутній битві. Натомість рішучі французькі лицарі, яких підбурювала жага помсти за своїх батьків та дідів, що загинули у попередніх битвах з англійцями, наполягли на тому, щоб бути у перших лавах бойового порядку. Багато в чому завдяки цьому передній край командувач французів поставив важку лицарську кавалерію. Військо вишикувалося в колону по 200 воїнів у ряд. На тісному просторі, затиснутому між заростями верболозу з одного боку й болотами — з іншого, лицарі та інші дружинники були змушені встати винятково щільно. Стрільцям і списоносцям, яким просто не знайшлось місця, довелось зайняти позицію позаду лицарських загонів.
Сам , так само, як і багато досвідчених лицарів, був проти подібного шикування і пропонував виставити стрільців попереду кавалерії. Однак на ньому наполягав представник короля, герцог Орлеанський. По-перше, селяни й городяни («чернь», з якої набирались піхота і стрільці) не мали права першими ступати до бою — це було «не по-лицарськи». По-друге, лицарі були одягнуті в золото, срібло й оксамит, а стрільці були одягнуті дуже скромно, тож краса лицарського війська могла бути зіпсована. Таким чином французи припустились першої помилки вже під час розстановки військ.
Диспозиція англійців
Англійці розташувались на вузькій смузі землі шириною близько 750 ярдів, обмеженій великими лісовими масивами. Англійський історик і військовий висловив припущення, яке стало загальноприйнятим, що Генріх V розмістив свої головні сили в порядку, подібному до бойового порядку англійців при Кресі: на його думку, король вишикував війська в лінію, що складалась із загонів важко озброєних воїнів, які чергувались «клинами» лучників. Англійська армія, за традицією того часу, була розділена на три великих загони, чи баталії: авангард (Герцог Йоркський), основні сили та ар'єргард. Однак ця точка зору не є єдиною. Так, англійський історик дотримується абсолютно іншої думки: за його припущенням, лучники не входили до складу англійського центру, а розташовувались на флангах, хоча часто висувались уперед, щоб ефективно вести вогонь.
Воїни центру розташовувались у лінію з 4 чоловік глибиною і 250—300 солдат шириною. На флангах були поставлені англійські та валлійські лучники, що укріпили свої позиції рядами дерев'яних жердин, вритих у землю під гострим кутом до противника. Ця тактика, нова для англійців, можливо з'явилась під впливом успіхів османської армії під Нікополем, де османські лучники використовували дерев'яні жердини для оборони від бургундської кінноти. Шикування англійців було вдалим: вузький простір заважав діям французької кінноти, натомість глибокий бруд щойно зораного поля сильно ускладнювала маневреність.
Битва
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM1TDAxaGNGOUJaMmx1WTI5eWRDNXpkbWN2TkRBd2NIZ3RUV0Z3WDBGbmFXNWpiM0owTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
Початок бою
Англійці вишикувалися та приготувалися до атаки. Французи, ймовірно, не атакували одразу через зайву впевненість у перемозі та безладі в командній ланці. В очікуванні підкріплень французькі війська лишались бездіяльними. Три години після сходу сонця війська простояли на місці. Це дозволило англійцям передислокуватись до найвужчого місця поля, на відстані пострілу з лука. Незважаючи на оборонний характер своєї тактики, англійський король був змушений піти на цей ризикований крок через тривалу бездіяльність. Лучники для захисту від атаки французів вкопали в землю коли, за якими могли почувати себе у більшій безпеці. Якщо б французи атакували супротивника до того, як останній зміг би закріпити свої позиції, то ця атака могла б мати катастрофічні наслідки для англійців, що й було наочно продемонстровано у битві під Пате. Однак, імовірно, висування англійців залишились поза увагою французького командування. Тим часом англійські стрільці відкрили вогонь. За кілька хвилин три перших лицарські загони було дезорганізовано.
Атака французької кінноти
Французька кавалерія, незважаючи на відсутність елементарного порядку та значний недобір у своїх лавах (за повідомленням французького хроніста, багато лицарів розбрелось місциною або ж годували своїх коней) тут же прийшла в рух, але успішній атаці завадили деякі фактори. По-перше, позначилась слабка дисципліна французьких лицарів. По-друге, особливості місцевості не дозволяли обійти англійців з флангу. По-третє, багнюка значно уповільнювала швидкість коней.
Під час шикування піхоти французи поставили арбалетників та лучників за військами ближнього бою, і французькі стрільці просто не могли побачити англійців, тож не могли і вплинути на перебіг битви. Вершники, що пройшли крізь град стріл до колів, губили коней й вилітали із сідел до ніг лучників, які добивали вершників. Французам вдалось домогтися певного успіху лише на одній ділянці, де коли випадали з підсохлої землі. Французи не витримали обстрілу англійських стрільців й почали відступати. При цьому лицарські загони зім'яли власну піхоту, що йшла в авангарді.
Головна атака
Невдовзі після першої невдачі сам конетабль очолив атаку спішених французьких лицарів чисельністю близько 5000 вояків на англійські позиції. Розгромлена кіннота, змішавшися з піхотою, що наступала, спричинила цілковитий безлад у лавах останньої, однак лицарі, незважаючи ні на що, продовжили наступ, оскільки лицарська честь зобов'язувала їх битись із супротивником. Озброївшись спеціально вкороченими для пішої сутички лицарськими списами, воїни швидко втратили колишній запал через втому й фізичне виснаження. Під градом англійських стріл французи у важких обладунках змушені були подолати в'язкою багнюкою відстань у 300 ярдів, перш ніж стати до рукопашного бою. При цьому, зі скороченням відстані, зростала ефективність стрільби англійських лучників — втрати французького війська зростали у міру зближення з ворогом. Сягнувши ворожих позицій, французькі вояки стали до рукопашного бою з англійцями. Англійські лучники ж продовжували стрільбу зі своїх довгих луків, а коли всі стріли було витрачено — покидали луки і стали до рукопашного бою, що тривав близько трьох годин. Незважаючи на незначні втрати від ворожих стріл, лицарі були фізично виснажені пішим переходом, а тому з труднощами поводились зі своєю зброєю. Озброєні сокирами й мечами, легкі англійські лучники мали перевагу перед втомленими закованими у броню французькими лицарями. На допомогу лучникам прийшли англійські лицарі. Бій був неймовірно запеклим, жорстоким та англійці зазнали істотних втрат: так, у сутичці із супротивником загинув герцог Йоркський, його долю ледь не розділив і сам король.
Заключна фаза бою
За якийсь час до бою стала друга лінія французьких військ, однак вузька смуга землі, на якій відбувалась битва, не дозволяла французам ефективно використовувати свою чисельну перевагу. Лицарі тисячами гинули на полі бою, багатьох було взято в полон англійцями. Після трьох годин бою французи зазнали тяжких втрат, загинуло багато командувачів обох ліній шикування. Сам англійський король Генріх V взяв участь у битві. З його шолому було зрубано кілька золотих вінців. Воїни третього загону, із жахом спостерігаючи загибель своїх військ у запеклій сутичці, залишались бездіяльними. Багато тих, хто був верхи, залишили свої позиції та втекли. Багато лицарів, б'ючись у першій та другій лініях, також зуміли врятуватись завдяки своїм слугам, які вчасно привели коней. У битві загинули або потрапили в полон усі командувачі французької армії. Англійці, незважаючи на відчутні для них втрати, бились стійко й здобули повну перемогу.
Напад на англійський обоз та різанина полонених французів
Єдиним успіхом французів у битві був фланговий удар по англійській позиції загону місцевого сеньйора Ізембера д'Азенкура. Д'Азенкур у супроводі кількох воїнів і загону із 600 селян, ймовірно, атакував англійський табір на власний розсуд. Загін здійснив напад на англійський обоз, у якому, окрім усього іншого, знаходились особисті коштовності англійського короля, включаючи його корону. Атака, імовірно, мала місце наприкінці битви, причому її раптовість змусила англійців подумати про напад французьких військ у тил англійських позицій.
Окрім цього, мало місце ще одна непередбачувана для англійців подія: кілька французьких лицарів з третього загону, зібравши 600 кінних воїнів, здійснили контратаку, яка, судячи з повідомлень Монстреле, завершилась так само катастрофічно, як і попередні. Ці події потягнули за собою знищення полонених французів. Англійський король, серйозно остерігаючись змін у ході битви, а також того, що величезна кількість полонених лицарів могли повернути зброю проти англійців, наказав перебити полонених своїм лицарям, але ті відмовились втрачати багатий викуп. Тому загону з 200 лучників під проводом одного зі сквайрів довелось узяти цей клопіт на себе.
Наслідки
Попри те, що у військовому плані англійський король здобув упевнену перемогу, політичні наслідки битви були дуже складними. У близькому майбутньому перемога не призвела до негайного посилення експансії англійської корони в межах французької держави, бо невдовзі після перемоги Генріх V повернувся до Англії, де 23 листопада його з тріумфом зустріло населення Лондона. Тим не менше, його перемога закріпила легітимний характер Ланкастерської монархії та, як наслідок — «законний» характер подальших завоювань короля у Франції як «справедливої» боротьби за свої права та привілеї.
Однак битва мала й інші наслідки. Одразу ж після битви рухнуло крихке перемир'я між домами Бургундців та Арманьяків. Останні зазнали важких втрат у битві, чим негайно скористались бургундці, які зібрали війська й вирушили на Париж. Відсутність єдності в країні дала змогу англійському королю ретельно підготуватись до нової кампанії проти Франції. Почавшись у 1417 році, вона протікала значно легше для англійців через величезний збиток, завданий битвою всім військовим та цивільним структурам Нормандії. Після кількох років воєнних дій англійський король зумів домогтись усіх цілей: за умовами угоди в Труа 1420 року його було визнано регентом і спадкоємцем французького престолу. Це було закріплено шлюбом Генріха V з дочкою французького короля Карла VI Катериною Валуа.
У мистецтві
- Битва під Азенкуром згадується в п'єсі Вільяма Шекспіра «Генріх V».
- Битва під Азенкуром є центральною подією розповіді книги англійського письменника Бернарда Корнуелла «Азенкур» (англ. Agincourt).
- Фігурує в романі Дена Сіммонса Гіперіон в історії полковника Федмана Кассада. Використовується як тренування майбутніх офіцерів ВКС.
- У телесеріалі «Тюдори» король Генріх VIII неодноразово згадує битву під Азенкуром, мріючи повторити успіх Генріха V.
- Битву також описано в трилогії Жана-Франсуа Намьяса «Дитя усіх святих».
- Дама з покритою головою. Femme couverte (роман, 2018) Анастасії Байдаченко.
У відеоіграх
- Killing Floor 2 — один з персонажів гри, Том Баннер, палкий шанувальник середньовічної історії, після влучання в голову ворога може вигукнути «Я наче лучник під Азенкуром!».
Примітки
- Barker, Juliet (2005). Agincourt: The King, the Campaign, the Battle (U.S. Title: Agincourt: Henry V and the Battle That Made England.) London: Little, Brown. .
- Mortimer, Ian (2009). 1415: Henry V's Year of Glory. London: Bodley Head. .
- Barker, Juliet (2005). Agincourt: The King, the Campaign, the Battle (U.S. Title: Agincourt : Henry V and the Battle That Made England.) London: Little, Brown. .
- . Архів оригіналу за 6 червня 2011. Процитовано 13 листопада 2011.
- . Архів оригіналу за 23 вересня 2015. Процитовано 13 листопада 2011.
- Jim Bradbury The Medieval Archer, The Boydell Press, 1985
- . Архів оригіналу за 17 червня 2010. Процитовано 13 листопада 2011.
- Curry, Anne (2000). The Battle of Agincourt: Sources and Interpretations. The Boydell Press.
- Архівована копія. Архів оригіналу за 7 липня 2012. Процитовано 7 липня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Джерела
- Enguerrand de Monstrelet. Battle of Agincourt, 1415 [ 23 вересня 2015 у Wayback Machine.]
Література
- Beck, Steve (2005) The Battle of Agincourt [ 13 жовтня 2007 у Wayback Machine.]
- Grummitt, David. (Oxford University), A review of Agincourt 1415: Henry V, Sir Thomas Erpingham and the triumph of the English archers [ 13 жовтня 2007 у Wayback Machine.] ed. Anne Curry, Pub: Tempus UK, 2000 .
- Trevor N. Dupuy (1993). Harper Encyclopedia of Military History. Pub: New York: HarperCollins.
- Mortimer, Ian (2009). 1415: Henry V's Year of Glory. London: Bodley Head. .
- Rothero, Christopher The Armies of Agincourt London: Osprey Publishing
- Меттью Беннет, Джим Бредбері й ін. Війни та битви Середньовіччя — Ексмо-2006 — 264 с. —
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bitva pid Azenkurom fr Bataille d Azincourt angl Battle of Agincourt bitva sho vidbulas 25 zhovtnya 1415 roku mizh francuzkimi ta anglijskimi vijskami poblizu mistechka Azenkur u Pivnichnij Franciyi za chasiv Stolitnoyi vijni Osoblivist ciyeyi bitvi polyagaye v tomu sho francuzka armiya mayuchi znachnu chiselnu perevagu zaznala nishivnoyi porazki ta suttyevih vtrat Prichinoyu takoyi razyuchoyi disproporciyi u vtratah kilka tisyach z boku francuziv ta lishe kilka desyatkiv z boku anglijciv bulo taktichno gramotne zastosuvannya anglijcyami strilciv ozbroyenih dovgimi lukami u poyednanni iz zagonami vazhko ozbroyenih voyiniv shozha taktika j ozbroyennya vzhe zastosovuvalis proti francuziv anglijcyami pri Kresi u 1346 roci u 1368 roci francuzkij korol Karl V Mudrij vidav ukaz pro ozbroyennya lukami usogo narodu ale cej zvichaj ne prizhivsya u Franciyi zokrema cherez te sho uspihi anglijciv zdebilshogo buli pov yazani ne z dovgimi lukami a z feodalnoyu anarhiyeyu v samij Franciyi Bitva pid Azenkurom Stolitnya vijna Bitva pid Azenkurom miniatyura XV stolittya Bitva pid Azenkurom miniatyura XV stolittya Koordinati 50 27 48 pn sh 2 08 29 sh d 50 4633333333607723 pn sh 2 1413888889166777 sh d 50 4633333333607723 2 1413888889166777 Data 25 zhovtnya 1415 Misce Azenkur Korolivstvo Franciya Rezultat Rishucha peremoga anglijciv Storoni Korolivstvo Angliya Korolivstvo Franciya Komanduvachi Genrih V Vijskovi sili 6000 cholovik do 5 6 luchniki ozbroyeni dovgimi lukami 1 6 pihota j kinni licarski zagoni Za inshimi danimi 1500 vazhkoozbroyenih vershnikiv 7000 luchnikiv ta priblizno 1500 vijskovih slug 36 000 cholovik 10 000 licariv ta vazhko ozbroyenih vershnikiv nevidoma kilkist pihotinciv luchnikiv j arbaletnikiv za inshimi danimi 10 000 vazhkoyi kinnoti z nih lishe 1400 buli verhi kilka tisyach pihoti i strilciv Zagalna chiselnist francuzkoyi armiyi 12 15 000 voyiniv a takozh blizko 10 000 vijskovih slug Vtrati Blizko 112 cholovik ubitimi v tomu chisli 13 licariv nevidoma kilkist poranenih 7000 10 000 voyiniv ubitimi 1200 licariv polonenimi Bitva peregornula novu storinku v istoriyi Franciyi U rezultati porazki pid Azenkurom francuzi buli zmusheni pidpisati u 1420 roci ugodu v Trua vidpovidno do yakoyi anglijskij korol Genrih V progoloshuvavsya spadkoyemcem francuzkogo tronu Do planiv Genriha V vhodila takozh organizaciya chergovogo hrestovogo pohodu Obidvi ci meti tak i ne buli dosyagnuti Genrih V pomer 31 serpnya 1422 roku u vici 34 rokiv vid shigelozu todi nazivali dizenteriyeyu na yaku zahvoriv shvidshe za vse pid chas oblogi francuzkogo mista Mo Pidgotovka do boyuGenrih V vdersya do Franciyi pislya provalu mirnih peremovin iz francuzkim pravitelem Pretenduyuchi na titul francuzkogo korolya Genrih stav do borotbi za zemli yaki yak vin vvazhav nalezhali jomu za pravom Normandske gercogstvo 13 serpnya 1415 roku 28 richnij anglijskij korol Genrih V na choli dvanadcyatitisyachnoyi armiyi visadivsya v girli richki Seni j oblozhiv port Arfler yakomu nadavav vazhlivogo strategichnogo znachennya oskilki port buv klyuchem do Normandiyi Port viyavivsya azh niyak ne legkoyu zdobichchyu jogo zahishali tovsti stini posileni 26 vezhami a garnizon mista nalichuvav 1000 voyiniv Usuperech ochikuvannyam korolya obloga zatyagnulas i misto kapitulyuvalo tilki 22 veresnya Anglijska armiya zaznavshi vazhkih vtrat vid hvorob prodovzhila pohid lishe 8 zhovtnya Genrih spryamuvav veliku chastinu svoyih vijsk blizko 9000 cholovik do Kale de anglijci mogli perechekati zimu j vidnovitis vid poranen ta hvorob Zvistka pro vzyattya Arflera shvidko distalas Parizha U korotkij chas francuzi zibrali v Ruani veliki sili Pislya togo yak anglijskij korol pochav vidstupati na pivnich francuzi pochali aktivne peresliduvannya anglijskoyi armiyi shob blokuvati yiyi bilya richki Sommi ta ne dopustiti podalshogo prosuvannya do portu Spochatku francuzam spriyav uspih voni zmusili anglijskogo korolya povernuti na pivden odnak anglijci vreshti resht perepravilis cherez Sommu ta prodovzhili ruh na pivnich Nezahisheni richkoyu francuzi vagalis Vijska zustrilis 24 zhovtnya poblizu selisha Azenkur nepodalik vid Kale Ves den jshla zliva nablizhavsya vechir j obidva komanduvachi virishili chekati ranku 25 zhovtnya Anglijci buli visnazheni trivalim perehodom nestacheyu proviantu j hvorobami yihnij bojovij duh buv ne na visoti Genrih yasno rozumiv sho vin zmushenij stati do boyu shob otrimati mozhlivist vidvesti armiyu do Kale j odnochasno ne dopustiti popovnennya francuzkih vijsk pidkriplennyami sho perebuvali v dorozi Francuzi buli krashe ozbroyeni okrim togo voni chiselno perevazhali anglijske vijsko Vidpovidno do anglijskih dzherel u den pered bitvoyu anglijci molilis i kayalis u svoyih grihah Francuzki hronisti zayavlyayut sho u den pered bitvoyu anglijskij korol vimoviv promovu pered svoyim vijskom u yakij povidomiv sho v razi uspihu francuziv anglijski licari budut zahopleni v polon j vidpusheni tilki za velikij vikup natomist prostih voyiniv chekaye nabagato girsha dolya Navproti francuzi sho v bagato raziv perevazhali za chiselnistyu svoyih suprotivnikiv buli vpevneni u shvidkij ta rishuchij peremozi Na yihnyu dumku shlyahetne voyinstvo prosto zobov yazano bulo vzyati goru nad prostolyudinami yaki skladali bilshist anglijskoyi armiyi Sklad vijskFranciya Na poli boyu francuzi znachno perevazhali svoyih suprotivnikiv za kilkistyu odnak nemozhlivo tochno viznachiti chiselnist francuzkih soldat yaki brali uchast u bitvi Ocinki suchasnikiv znachno vidriznyayutsya chasopisi podayut rizni cifri vid 10 000 do 150 000 soldat i vishe Ostanni cifri silno zavisheni oskilki hronisti skorishe bazhali spraviti vrazhennya na nashadkiv j pidkresliti znachimist podiyi nizh vstanoviti istorichnu pravdu Do 60 francuzkoyi armiyi skladali vazhkoozbroyena kinnota sho skladalas iz licariv a takozh eskvajriv serzhantiv ta osib neblagorodnogo pohodzhennya Za potrebi licari buli spromozhni bitis j u pishomu stroyu odnak vidsutnist disciplini j nepovorotkist primitivnih feodalnih shikuvan ne zalishala polkovodcyam shansiv dlya provedennya skladnih manevriv Reshtu sil yavlyali voyaki nabrani z garnizoniv najbilshih francuzkih mist i fortec najmanci z mist Pivnichnoyi Italiyi a takozh prizvanimi v armiyu rekrutami Okrim vazhkoyi kinnoti armiya mala takozh u svoyemu skladi pidrozdili legkoyi kavaleriyi Francuzi mali veliku kilkist pihoti sho skladalas golovnim chinom z pogano navchenih prostolyudiniv nabranih sered selyan Pikardiyi Artua Normandiyi ta Shampani Ci voyini nezvazhayuchi na svoyu chislennist za deyakimi danimi yih kilkist syagala 20 000 cholovik buli neefektivnimi proti vazhkoyi kinnoti suprotivnika j buli nezdatnimi do skladnih manevriv Ozbroyennya yih skladalos iz prostoyi shkiryanoyi kurtki zridka shkiryanogo abo metalevogo sholoma Kolishni selyani ci voyaki u boyu bilis riznimi modifikaciyami silskogospodarskih znaryad specialno pereroblenih dlya rukopashnogo boyu primitivnimi mechami nozhami j korotkimi lukami V boyu yih vikoristovuvali zdebilshogo u velikih nepovorotkih shikuvannyah dlya zatrimki prosuvannya protivnika Okrim selyan francuzi mali takozh dobre navchenih pihotinciv miskih garnizoniv a takozh profesijnih voyakiv ozbroyenih riznimi formami ratishnoyi zbroyi U skladi francuzkoyi pihoti buli j luchniki odnak francuzi nadavali perevagu arbaletu U pihoti bilis takozh i chislenni najmanci v osnovnomu genuezki arbaletniki Poza vsim inshim francuzi zadiyali v bitvi takozh kilka artilerijskih garmat prote voni ne vplinuli na perebig bitvi Angliya Na vidminu vid francuzkoyi anglijska armiya skladalas iz velikoyi kilkosti profesijnih voyiniv nabranih na vijnu cherez sistemu vijskovih kontraktiv ta specialnogo vidboru Chastkovo ce bulo sprichineno tim sho transportni mozhlivosti anglijskogo flotu buli obmezhenimi tomu na kontinent vidryadzhali tilki najkrashih i perevirenih voyiniv U bitvi bilsha chastina anglijskih pihotinciv bula ozbroyena dovgimi lukami sho neodnorazovo dovodili svoyu efektivnist u chislennih bitvah Bilshist strilciv majzhe ne mali obladunkiv Reshta pihoti bilas spisami pikami alebardami j mechami Chastina strilciv bula posadzhena verhi dlya nadannya vijskam bilshoyi mobilnosti Porivnyano nevelika kilkist vazhkoyi kavaleriyi skladalas okrim pidperezanih licariv z chislennih eskvajriv serzhantiv ta inshih latnikiv vihidciv z nizhchih staniv Shikuvannya francuzivBitva pid Azenkurom Miniatyura XV stolittya Plan majbutnoyi bitvi rozrobili francuzkij marshal Busiko i konetabl yakij u bitvi komanduvav avangardom Francuzi vishikuvalis u tri liniyi Burgundskij hronist Zhan de Vavrin povidomlyaye sho francuzka armiya nalichuvala 8000 vazhkih vershnikiv 4000 luchnikiv ta 1500 arbaletnikiv v avangardi na flangah 600 ta 800 vazhkih vershnikiv a v centri veliki sili licarskoyi kinnoti eskvajriv ta luchnikiv chiselnist yakih zbigalasya z kilkistyu voyiniv v avangardi Francuzkij hronist ta uchasnik bitvi nazivaye analogichni cifri stosovno chiselnosti vijsk v avangardi Reshta voyiniv roztashuvalis v ar yergardi Navproti Gerald Berrijskij u svoyemu tvori nazivaye zovsim inshi cifri 4800 vazhkoozbroyenih voyiniv u pershij liniyi 3000 soldat u drugij liniyi posilenij zagonami po 600 voyiniv na flangah a zagalnu chiselnist vijsk ocinyuye v 10 000 voyiniv Blizko 8000 vazhkih francuzkih licariv buli zmusheni spishitis Yihnoyu metoyu bulo dosyagti anglijskih pozicij ta vstupiti do boyu z anglijcyami u yakomu francuzi mali b perevagu v zhivij sili Popri te sho v pervinnomu plani bitvi luchniki j arbaletniki roztashovuvalis pered vazhkoyu kinnotoyu bezposeredno pered bitvoyu voni viyavilis rozmishenimi pozadu shikuvannya j takim chinom ne vzyali uchasti v bitvi Tisyachi voyiniv golovnim chinom prisluga j prostolyudini perebuvayuchi v ar yergardi francuzkoyi armiyi j ne brali uchasti v bitvi oskilki komanduvannya neohoche rozrahovuvalo na nih u majbutnij bitvi Natomist rishuchi francuzki licari yakih pidburyuvala zhaga pomsti za svoyih batkiv ta didiv sho zaginuli u poperednih bitvah z anglijcyami napolyagli na tomu shob buti u pershih lavah bojovogo poryadku Bagato v chomu zavdyaki comu perednij kraj komanduvach francuziv postaviv vazhku licarsku kavaleriyu Vijsko vishikuvalosya v kolonu po 200 voyiniv u ryad Na tisnomu prostori zatisnutomu mizh zarostyami verbolozu z odnogo boku j bolotami z inshogo licari ta inshi druzhinniki buli zmusheni vstati vinyatkovo shilno Strilcyam i spisonoscyam yakim prosto ne znajshlos miscya dovelos zajnyati poziciyu pozadu licarskih zagoniv Sam tak samo yak i bagato dosvidchenih licariv buv proti podibnogo shikuvannya i proponuvav vistaviti strilciv poperedu kavaleriyi Odnak na nomu napolyagav predstavnik korolya gercog Orleanskij Po pershe selyani j gorodyani chern z yakoyi nabiralis pihota i strilci ne mali prava pershimi stupati do boyu ce bulo ne po licarski Po druge licari buli odyagnuti v zoloto sriblo j oksamit a strilci buli odyagnuti duzhe skromno tozh krasa licarskogo vijska mogla buti zipsovana Takim chinom francuzi pripustilis pershoyi pomilki vzhe pid chas rozstanovki vijsk Dispoziciya anglijcivAnglijci roztashuvalis na vuzkij smuzi zemli shirinoyu blizko 750 yardiv obmezhenij velikimi lisovimi masivami Anglijskij istorik i vijskovij visloviv pripushennya yake stalo zagalnoprijnyatim sho Genrih V rozmistiv svoyi golovni sili v poryadku podibnomu do bojovogo poryadku anglijciv pri Kresi na jogo dumku korol vishikuvav vijska v liniyu sho skladalas iz zagoniv vazhko ozbroyenih voyiniv yaki cherguvalis klinami luchnikiv Anglijska armiya za tradiciyeyu togo chasu bula rozdilena na tri velikih zagoni chi bataliyi avangard Gercog Jorkskij osnovni sili ta ar yergard Odnak cya tochka zoru ne ye yedinoyu Tak anglijskij istorik dotrimuyetsya absolyutno inshoyi dumki za jogo pripushennyam luchniki ne vhodili do skladu anglijskogo centru a roztashovuvalis na flangah hocha chasto visuvalis upered shob efektivno vesti vogon Voyini centru roztashovuvalis u liniyu z 4 cholovik glibinoyu i 250 300 soldat shirinoyu Na flangah buli postavleni anglijski ta vallijski luchniki sho ukripili svoyi poziciyi ryadami derev yanih zherdin vritih u zemlyu pid gostrim kutom do protivnika Cya taktika nova dlya anglijciv mozhlivo z yavilas pid vplivom uspihiv osmanskoyi armiyi pid Nikopolem de osmanski luchniki vikoristovuvali derev yani zherdini dlya oboroni vid burgundskoyi kinnoti Shikuvannya anglijciv bulo vdalim vuzkij prostir zavazhav diyam francuzkoyi kinnoti natomist glibokij brud shojno zoranogo polya silno uskladnyuvala manevrenist BitvaBitva pid Azenkurom Pochatok boyu Anglijci vishikuvalisya ta prigotuvalisya do ataki Francuzi jmovirno ne atakuvali odrazu cherez zajvu vpevnenist u peremozi ta bezladi v komandnij lanci V ochikuvanni pidkriplen francuzki vijska lishalis bezdiyalnimi Tri godini pislya shodu soncya vijska prostoyali na misci Ce dozvolilo anglijcyam peredislokuvatis do najvuzhchogo miscya polya na vidstani postrilu z luka Nezvazhayuchi na oboronnij harakter svoyeyi taktiki anglijskij korol buv zmushenij piti na cej rizikovanij krok cherez trivalu bezdiyalnist Luchniki dlya zahistu vid ataki francuziv vkopali v zemlyu koli za yakimi mogli pochuvati sebe u bilshij bezpeci Yaksho b francuzi atakuvali suprotivnika do togo yak ostannij zmig bi zakripiti svoyi poziciyi to cya ataka mogla b mati katastrofichni naslidki dlya anglijciv sho j bulo naochno prodemonstrovano u bitvi pid Pate Odnak imovirno visuvannya anglijciv zalishilis poza uvagoyu francuzkogo komanduvannya Tim chasom anglijski strilci vidkrili vogon Za kilka hvilin tri pershih licarski zagoni bulo dezorganizovano Ataka francuzkoyi kinnoti Francuzka kavaleriya nezvazhayuchi na vidsutnist elementarnogo poryadku ta znachnij nedobir u svoyih lavah za povidomlennyam francuzkogo hronista bagato licariv rozbrelos miscinoyu abo zh goduvali svoyih konej tut zhe prijshla v ruh ale uspishnij ataci zavadili deyaki faktori Po pershe poznachilas slabka disciplina francuzkih licariv Po druge osoblivosti miscevosti ne dozvolyali obijti anglijciv z flangu Po tretye bagnyuka znachno upovilnyuvala shvidkist konej Pid chas shikuvannya pihoti francuzi postavili arbaletnikiv ta luchnikiv za vijskami blizhnogo boyu i francuzki strilci prosto ne mogli pobachiti anglijciv tozh ne mogli i vplinuti na perebig bitvi Vershniki sho projshli kriz grad stril do koliv gubili konej j vilitali iz sidel do nig luchnikiv yaki dobivali vershnikiv Francuzam vdalos domogtisya pevnogo uspihu lishe na odnij dilyanci de koli vipadali z pidsohloyi zemli Francuzi ne vitrimali obstrilu anglijskih strilciv j pochali vidstupati Pri comu licarski zagoni zim yali vlasnu pihotu sho jshla v avangardi Golovna ataka Nevdovzi pislya pershoyi nevdachi sam konetabl ocholiv ataku spishenih francuzkih licariv chiselnistyu blizko 5000 voyakiv na anglijski poziciyi Rozgromlena kinnota zmishavshisya z pihotoyu sho nastupala sprichinila cilkovitij bezlad u lavah ostannoyi odnak licari nezvazhayuchi ni na sho prodovzhili nastup oskilki licarska chest zobov yazuvala yih bitis iz suprotivnikom Ozbroyivshis specialno vkorochenimi dlya pishoyi sutichki licarskimi spisami voyini shvidko vtratili kolishnij zapal cherez vtomu j fizichne visnazhennya Pid gradom anglijskih stril francuzi u vazhkih obladunkah zmusheni buli podolati v yazkoyu bagnyukoyu vidstan u 300 yardiv persh nizh stati do rukopashnogo boyu Pri comu zi skorochennyam vidstani zrostala efektivnist strilbi anglijskih luchnikiv vtrati francuzkogo vijska zrostali u miru zblizhennya z vorogom Syagnuvshi vorozhih pozicij francuzki voyaki stali do rukopashnogo boyu z anglijcyami Anglijski luchniki zh prodovzhuvali strilbu zi svoyih dovgih lukiv a koli vsi strili bulo vitracheno pokidali luki i stali do rukopashnogo boyu sho trivav blizko troh godin Nezvazhayuchi na neznachni vtrati vid vorozhih stril licari buli fizichno visnazheni pishim perehodom a tomu z trudnoshami povodilis zi svoyeyu zbroyeyu Ozbroyeni sokirami j mechami legki anglijski luchniki mali perevagu pered vtomlenimi zakovanimi u bronyu francuzkimi licaryami Na dopomogu luchnikam prijshli anglijski licari Bij buv nejmovirno zapeklim zhorstokim ta anglijci zaznali istotnih vtrat tak u sutichci iz suprotivnikom zaginuv gercog Jorkskij jogo dolyu led ne rozdiliv i sam korol Zaklyuchna faza boyu Za yakijs chas do boyu stala druga liniya francuzkih vijsk odnak vuzka smuga zemli na yakij vidbuvalas bitva ne dozvolyala francuzam efektivno vikoristovuvati svoyu chiselnu perevagu Licari tisyachami ginuli na poli boyu bagatoh bulo vzyato v polon anglijcyami Pislya troh godin boyu francuzi zaznali tyazhkih vtrat zaginulo bagato komanduvachiv oboh linij shikuvannya Sam anglijskij korol Genrih V vzyav uchast u bitvi Z jogo sholomu bulo zrubano kilka zolotih vinciv Voyini tretogo zagonu iz zhahom sposterigayuchi zagibel svoyih vijsk u zapeklij sutichci zalishalis bezdiyalnimi Bagato tih hto buv verhi zalishili svoyi poziciyi ta vtekli Bagato licariv b yuchis u pershij ta drugij liniyah takozh zumili vryatuvatis zavdyaki svoyim slugam yaki vchasno priveli konej U bitvi zaginuli abo potrapili v polon usi komanduvachi francuzkoyi armiyi Anglijci nezvazhayuchi na vidchutni dlya nih vtrati bilis stijko j zdobuli povnu peremogu Napad na anglijskij oboz ta rizanina polonenih francuziv Yedinim uspihom francuziv u bitvi buv flangovij udar po anglijskij poziciyi zagonu miscevogo senjora Izembera d Azenkura D Azenkur u suprovodi kilkoh voyiniv i zagonu iz 600 selyan jmovirno atakuvav anglijskij tabir na vlasnij rozsud Zagin zdijsniv napad na anglijskij oboz u yakomu okrim usogo inshogo znahodilis osobisti koshtovnosti anglijskogo korolya vklyuchayuchi jogo koronu Ataka imovirno mala misce naprikinci bitvi prichomu yiyi raptovist zmusila anglijciv podumati pro napad francuzkih vijsk u til anglijskih pozicij Okrim cogo malo misce she odna neperedbachuvana dlya anglijciv podiya kilka francuzkih licariv z tretogo zagonu zibravshi 600 kinnih voyiniv zdijsnili kontrataku yaka sudyachi z povidomlen Monstrele zavershilas tak samo katastrofichno yak i poperedni Ci podiyi potyagnuli za soboyu znishennya polonenih francuziv Anglijskij korol serjozno osterigayuchis zmin u hodi bitvi a takozh togo sho velichezna kilkist polonenih licariv mogli povernuti zbroyu proti anglijciv nakazav perebiti polonenih svoyim licaryam ale ti vidmovilis vtrachati bagatij vikup Tomu zagonu z 200 luchnikiv pid provodom odnogo zi skvajriv dovelos uzyati cej klopit na sebe NaslidkiPopri te sho u vijskovomu plani anglijskij korol zdobuv upevnenu peremogu politichni naslidki bitvi buli duzhe skladnimi U blizkomu majbutnomu peremoga ne prizvela do negajnogo posilennya ekspansiyi anglijskoyi koroni v mezhah francuzkoyi derzhavi bo nevdovzi pislya peremogi Genrih V povernuvsya do Angliyi de 23 listopada jogo z triumfom zustrilo naselennya Londona Tim ne menshe jogo peremoga zakripila legitimnij harakter Lankasterskoyi monarhiyi ta yak naslidok zakonnij harakter podalshih zavoyuvan korolya u Franciyi yak spravedlivoyi borotbi za svoyi prava ta privileyi Odnak bitva mala j inshi naslidki Odrazu zh pislya bitvi ruhnulo krihke peremir ya mizh domami Burgundciv ta Armanyakiv Ostanni zaznali vazhkih vtrat u bitvi chim negajno skoristalis burgundci yaki zibrali vijska j virushili na Parizh Vidsutnist yednosti v krayini dala zmogu anglijskomu korolyu retelno pidgotuvatis do novoyi kampaniyi proti Franciyi Pochavshis u 1417 roci vona protikala znachno legshe dlya anglijciv cherez velicheznij zbitok zavdanij bitvoyu vsim vijskovim ta civilnim strukturam Normandiyi Pislya kilkoh rokiv voyennih dij anglijskij korol zumiv domogtis usih cilej za umovami ugodi v Trua 1420 roku jogo bulo viznano regentom i spadkoyemcem francuzkogo prestolu Ce bulo zakripleno shlyubom Genriha V z dochkoyu francuzkogo korolya Karla VI Katerinoyu Valua U mistectviBitva pid Azenkurom zgaduyetsya v p yesi Vilyama Shekspira Genrih V Bitva pid Azenkurom ye centralnoyu podiyeyu rozpovidi knigi anglijskogo pismennika Bernarda Kornuella Azenkur angl Agincourt Figuruye v romani Dena Simmonsa Giperion v istoriyi polkovnika Fedmana Kassada Vikoristovuyetsya yak trenuvannya majbutnih oficeriv VKS U teleseriali Tyudori korol Genrih VIII neodnorazovo zgaduye bitvu pid Azenkurom mriyuchi povtoriti uspih Genriha V Bitvu takozh opisano v trilogiyi Zhana Fransua Namyasa Ditya usih svyatih Dama z pokritoyu golovoyu Femme couverte roman 2018 Anastasiyi Bajdachenko U videoigrah Killing Floor 2 odin z personazhiv gri Tom Banner palkij shanuvalnik serednovichnoyi istoriyi pislya vluchannya v golovu voroga mozhe viguknuti Ya nache luchnik pid Azenkurom PrimitkiBarker Juliet 2005 Agincourt The King the Campaign the Battle U S Title Agincourt Henry V and the Battle That Made England London Little Brown ISBN 978 0 316 72648 1 Mortimer Ian 2009 1415 Henry V s Year of Glory London Bodley Head ISBN 978 0 224 07992 1 Barker Juliet 2005 Agincourt The King the Campaign the Battle U S Title Agincourt Henry V and the Battle That Made England London Little Brown ISBN 978 0 316 72648 1 Arhiv originalu za 6 chervnya 2011 Procitovano 13 listopada 2011 Arhiv originalu za 23 veresnya 2015 Procitovano 13 listopada 2011 Jim Bradbury The Medieval Archer The Boydell Press 1985 ISBN 0 85115 194 9 Arhiv originalu za 17 chervnya 2010 Procitovano 13 listopada 2011 Curry Anne 2000 The Battle of Agincourt Sources and Interpretations The Boydell Press ISBN 0 85115 802 1 Arhivovana kopiya Arhiv originalu za 7 lipnya 2012 Procitovano 7 lipnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya DzherelaEnguerrand de Monstrelet Battle of Agincourt 1415 23 veresnya 2015 u Wayback Machine LiteraturaBeck Steve 2005 The Battle of Agincourt 13 zhovtnya 2007 u Wayback Machine Grummitt David Oxford University A review of Agincourt 1415 Henry V Sir Thomas Erpingham and the triumph of the English archers 13 zhovtnya 2007 u Wayback Machine ed Anne Curry Pub Tempus UK 2000 ISBN 0 7524 1780 0 Trevor N Dupuy 1993 Harper Encyclopedia of Military History Pub New York HarperCollins ISBN 978 0 06 270056 8 Mortimer Ian 2009 1415 Henry V s Year of Glory London Bodley Head ISBN 978 0 224 07992 1 Rothero Christopher The Armies of Agincourt London Osprey Publishing ISBN 0 85045 394 1 Mettyu Bennet Dzhim Bredberi j in Vijni ta bitvi Serednovichchya Eksmo 2006 264 s ISBN 5 699 15647 X