BASIC (бейсик; від англ. basic — початковий, елементарний) — мова програмування високого рівня, метою створення якої було отримати просту в користуванні мову для початківців. Мова набула поширення у 1980-х, і лишається популярною й досі, маючи чимало діалектів. Мову було створено у 1963 професорами Дартмутського коледжу Джоном Кемені і Томасом Курцом.
BASIC Бейсик | |
---|---|
![]() | |
Парадигма | структурна, потім процедурна |
Дата появи | 1963 |
Творці | Джон Кемені і Томас Курц |
Розробник | Томас Курц, Джон Кемені і d[2] |
Система типізації | статична, жорстка, безпечна |
Основні реалізації | Apple BASIC, , Microsoft BASIC |
Під впливом від | ALGOL 60, FORTRAN II |
Вплинула на | COMAL, Visual Basic, Visual Basic .NET, Gambas |
Звичайні розширення файлів | .bas |
|
Назва мови є акронімом від фрази англ. Beginner's All-purpose Symbolic Instruction Code, що означає «універсальний код символьних інструкцій для початківців».
Історія
Передумови
До середини 1960-х комп'ютери були надто дорогими машинами, що використовувались лише для особливих задач, і виконували лише одну задачу за раз (так звана пакетна обробка). Однак, протягом 1960-х, ціна на комп'ютери стала падати так, що навіть невеликі компанії могли їх собі дозволити. Швидкість комп'ютерів збільшувалась, і настав час, коли вони часто почали простоювати, не розв'язуючи задач.
Мови програмування тієї ери, як і комп'ютери, на яких вони використовувались, були розроблені для специфічних задач, таких як наукові обчислення. Оскільки машини були дорогими і лише одне завдання могло виконуватись за раз, то й машинний час був дорогим — тому швидкість обчислення стояла на першому місці.
У той же час зростала популярність систем із розділенням часу. В таких системах, процесорний час розділявся і всі користувачі почергово отримували короткий відрізок цього часу. Машини були досить швидкими для того, щоб в результаті кожен користувач за терміналом відчував себе так, ніби він працює з системою один. Теоретично, розділення часу радикально знижувало вартість машинного часу, оскільки одна машина могла спільно використовуватись сотнями користувачів.
Народження
Оригінальний Бейсик було вигадано у 1963 році Джоном Кемені і Томасом Курцом в Дартмутському коледжі, і, під їхнім керівництвом було реалізовано командою студентів коледжу. З часом, коли з'явились інші діалекти, цей «початковий» діалект стали називати Дартмутським Бейсиком (Dartmouth BASIC).
Бейсик було спроектовано так, щоб студенти могли писати програми, використовуючи термінали із розділенням часу. Він створювався, як вирішення проблем, пов'язаних зі складністю старіших мов. Він призначався для користувачів з простішими задачами, не стільки зацікавлених у швидкості обчислень, скільки в можливості використовувати комп'ютер для вирішення своїх задач.
В проектуванні мови використовувались такі вісім принципів: нова мова має
- бути простою у використанні для початківців;
- бути мовою програмування загального призначення;
- надавати можливість розширення функціональності, доступу досвідченим програмістам;
- бути інтерактивною;
- надавати ясні повідомлення про помилки;
- швидко працювати на невеликих програмах;
- не вимагати розуміння роботи апаратного забезпечення;
- захищати користувача від операційної системи.
Мова частково ґрунтувалась на FORTRAN II і, частково, на ALGOL 60, з додатками, які робили мову зручнішою для роботи в режимі розділення часу, і, пізніше, обробки тексту та матричної арифметики. Спершу Бейсик було реалізовано на мейнфреймі GE-265 з підтримкою великої кількості терміналів. Всупереч розповсюдженій думці, на момент своєї появи це була компіляторна мова. Кількома роками пізніше, дуже поважний спеціаліст у галузі програмування Едсгер Дейкстра висловив думку, що використання оператора GOTO, що існував у багатьох мовах, в тому числі, в Бейсику, сприяло поганій практиці програмування. Дехто також висміював Бейсик за його повільність і простоту.
Автори мови вирішили, що вона має належати громадськості, тому мова швидко набула поширення. Також, чимало часу автори витрачали на популяризацію мови. В результаті, знання мови Бейсик стало досить поширеним, і її було реалізовано численною кількістю виробників. Особливої популярності мова набула на нових мінікомп'ютерах на зразок DEC PDP та Data General Nova. На цих машинах мову було реалізовано як інтерпретатор, а не як компілятор.
Вибуховий ріст
Попри те, що мова вже використовувалася на кількох мінікомп'ютерах, її справжнє розповсюдження розпочалось з появи на мікрокомп'ютері Altair 8800. Більшість мов програмування були надто великими, щоб вміститись у невелику пам'ять, яку користувачі цих машин могли собі дозволити. Для машин з таким повільним носієм, як паперова стрічка (пізніше — аудіо-касета), і відсутністю належного текстового редактора, така невелика мова, як Бейсик, була чудовою знахідкою. BASIC, також, мав ту перевагу, що, завдяки зусиллям Кемені та Курца, він був добре знаний юними програмістами, що цікавились мікрокомп'ютерами в ті часи. Одним з перших для цієї машини був Tiny BASIC, проста реалізація Бейсика, написана доктором і, пізніше, перенесена на Altair на прохання (він пізніше заснував Dr. Dobb's Journal). Повний код Tiny BASIC було опубліковано у 1976 у Dr. Dobb's Journal.
У 1975 Microsoft (тоді, це лише двоє — Білл Гейтс і Пол Аллен, за участі Monte Davidoff) випустили Altair BASIC. Потім його версії з'явились на іншій платформі під ліцензією і незабаром використовувались вже мільйони копій та варіантів; одним з варантів став стандартною мовою на Apple II. В 1979 Microsoft обговорювала з кількома постачальниками комп'ютерів (включно з IBM) ліцензування інтерпретатора Бейсик на їхніх машинах. Одну з версій було включено до мікросхеми постійної пам'яті IBM PC — комп'ютер міг автоматично завантажуватись в Бейсик.
Зрілість
В той період було створено кілька нових версій Бейсика. Microsoft продавала кілька версій для MS-DOS/PC-DOS, включаючи BASICA, GWBASIC (модифікація BASICA, що не вимагала ПЗП від IBM) і Quick BASIC. Borland, відома своїм Turbo Pascal, в 1985 випустила (його нащадки пізніше продавались під назвою ). На домашніх комп'ютерах з'явились різні розширення Бейсика, зазвичай так, що включали засоби для роботи із звуком, графікою, виконанням команд операційної системи, а також, засоби структурного програмування. Деякі інші мови використовували добре відомий синтаксис Бейсика як основу, на якій будувалась зовсім інша система (наприклад, GRASS).
Однак, починаючи з кінця 1980-х, нові комп'ютери були набагато складнішими, і надавали можливості (такі, як графічний інтерфейс користувача), які робили Бейсик вже не таким зручним для програмування. Бейсик почав здавати свої позиції, попри те, що величезна кількість його версій ще використовувалась і продавалась.
Фортуна знову повернулась до Бейсика з появою Visual Basic від Microsoft (скорочено MS VB). Хоча і важко погодитись, що ця мова справді є Бейсиком (незважаючи на велику кількість звичних ключових слів), з часом вона стала однією з мов, що використовуються найчастіше на платформі Windows — деякий час вона використовувалась на 70-80% всіх комерційних розробок. Microsoft створила варіант під назвою WordBasic та використовувала його в MS Word до появи Word 97. Microsoft вбудувала Visual Basic for Applications (VBA) в Excel 5.0 в 1993 році, потім в Access 95 в 1995, а, також, у всі інші інструменти, що входять в пакет Office — в 1997. Internet Explorer 3.0 і вище, а також Microsoft Outlook включали інтерпретатор мови VBScript. У повний варіант пакету OpenOffice також включено інтерпретатор Бейсика.
Реалізації
Apple
| |
Microsoft
Інші
|
|
Основні поняття
Призначення та версії мови
Вважають, що назва мови утворена з перших букв англійських слів Beginner's All-purpose Symbolic Instruction Code. У вільному перекладі це означає «мова програмування для початківців». Англійське слово Basic перекладають як елементарний, базовий (наприклад, набір знань). Перша версія мови налічувала 14 службових слів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0TDFCdUxYQnlZWFpsZWkxamJHRnpjeTAxTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxUWJpMXdjbUYyWlhvdFkyeGhjM010TlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Мову бейсик розробили співробітники Дармутського коледжу (США) у 1964 р. з метою навчання студентів, і відразу здобула широке визнання. У 80-х роках інтерес до мови зменшився, оскільки її різноманітні версії не задовольняли вимог структурного програмування. Цей недолік було подолано у версіях мови Turbo Basic, Quick Basic та Power Basic. Спрощена версія Швидкого Бейсика (Quick Basic) - Qbasic - увійшла до комплекту програм операційної системи MS-DOS корпорації Microsoft.
Мова бейсик постійно розвивається. Вона суттєво оновлюється після створення корпорацією Microsoft програмно середовища Visual Basic (VB), яке дає змогу користувачам засобами візуального програмування складати власні програми для операційної системи Windows.
Для розширення можливостей таких програм, як MS Word, MS Excel, MS Access ті інших корпорація Microsft розробила версію VB під назвою Visual Basic for Applications )VBA).
Наступне удосконалення мови - Visual Basic .NET, що є складовою інтегрованого середовища створення програм Visual Studio .NET. Середовище - це програмний комплекс, що автоматизує процеси створення, налагодження та виконання програм користувача.
Visual Basic .NET дає змогу не лише створювати типові навчальні програми, що можна робити і в середовищі Qbasic, чи типові Windows-проекти, для чого достатньо середовища Visual Basic, але й високопрофесійні програми для роботи в локальній мережі, а також в інтернеті з характерним web-інтерфейсом, що запускаються з сервера, доступ до яких здійснюється за допомогою браузера.
Алфавіт мови
Алфавіт мови складається з таких символів:
- латинських літер від A до Z та літер кирилиці;
- цифр від 0 до 9;
- символів математичних операцій (+,-,*,/,^);
- символів відношення (=, <,> та інших);
- розділових символів (крапка, кома, двокрапка, крапка з комою, лапки, круглі дужки, пропуск);
- спеціальних символів (!,#,$,%,^,& та інших).
Алфавіти можуть несуттєво відрізнятися в різних версіях мови. За допомогою символів алфавіту будуть елементи мови: службові слова, імена змінних, числа, вирази, імена, функції та інші.
Службові слова та команди мови
Програми складається з команд. Іноді команди називаються операторами, вказівками, реченнями. За призначенням команди поділяють на такі групи:
- описові команди, які використовують для опису даних, типів змінних, розмірів масивів, нестандартних функцій тощо;
- команди введення-виведення даних, які використовують для введення виведення інформації, зокрема, для організації діалогу користувача з комп'ютером.
- команди для обчислень і керування процесами опрацювання інформації: команди надання значення, переходу, розгалуження, циклів тощо;
- інші команди, які забезпечують додаткові можливості: команди для роботи з файлами даних, команди для графічних побудов, отримання звукових ефектів тощо.
Команди складаються з неподільних елементів мови (літералів): службових слів, чисел, символів операції тощо.
Синтаксис
Типові ключові слова BASIC
Операції з даними
LET
- надає значення (що може бути результатом виразу) змінній.
DATA
- декларує список значень, які можна зчитати у змінні командою READ.
Виконання програми
IF ... THEN ... {ELSE}
- оператор розгалуження.
FOR ... TO ... {STEP} ... NEXT
- повторення секції програми дану кількість разів (цикл). Змінна, що слугує лічильником, доступна всередині оператора
WHILE ... WEND
іREPEAT ... UNTIL
- повторення секції коду поки дана умова має місце. Умова перевіряється або перед кожною ітерацією циклу, або після
DO ... LOOP {WHILE}
або{UNTIL}
- повторення коду (нескінченне або з перевіркою умови)
GOTO
- перехід до рядка (задається номером або, у новіших версіях, міткою з двокрапкою)
GOSUB
- виклик процедури; повернення з процедури виконується оператором
RETURN
ON ... GOTO/GOSUB
- вибір рядка для виконання на основі деякої умови. Інші форми описано у оператор вибору
DEF FN
- пара ключових слів, доданих до BASIC у 1960-х роках, і призначена для означення простих однорядкових функцій. Імена функцій були як правило обмежені однією літерою (наприклад,
DEF FNA
,DEF FNB
і т.д.)
Ввід/вивід
LIST
- показує повний лістинг поточної програми
PRINT
- показує повідомлення на екрані (або іншому стандартному пристрої введення)
INPUT
- очікує від користувача введення даних з термінала (клавіатури). Можна вивести повідомлення-підказку
TAB
абоAT
- використовується з
PRINT
для встановлення позиції наступного надрукованого символа
Математичні функції
ABS
- Абсолютне значення
ATN
- Арктангенс (результат у радіанах)
COS
- Косинус (аргумент у радіанах)
EXP
- Піднесення до степеня
INT
- Ціла частина
LOG
- Натуральний логарифм
RND
- Генерація випадкового числа
SIN
- Синус (аргумент у радіанах)
SQR
- Квадратний корінь
TAN
- Тангенс (аргумент у радіанах)
Різне
REM
- коментар
USR
- запуск програми у машинному коді з даної адреси
TRON
- трасування: вмикає режим, коли показується кожен виконаний рядок коду (англ. TRace ON)
TROFF
- вимикання режиму трасування
ASM
- деякі компілятори, такі як Freebasic, Purebasic, і Powerbasic підтримують [en], дозволяючи програмістові змішувати асемблерний і BASIC-код
Див. також
Стандарти
- ANSI X3.60-1978 «FOR MINIMAL BASIC»
- ISO/IEC 6373:1984 «DATA PROCESSING — PROGRAMMING LANGUAGES — MINIMAL BASIC»
- ANSI X3.113-1987 «PROGRAMMING LANGUAGES FULL BASIC»
- ISO/IEC 10279:1991 «INFORMATION TECHNOLOGY — PROGRAMMING LANGUAGES — FULL BASIC»
- ANSI X3.113 INTERPRETATIONS-1992 «BASIC TECHNICAL INFORMATION BULLETIN # 1 INTERPRETATIONS OF ANSI 03.113-1987»
- ISO/IEC 10279:1991/ Amd 1:1994 «MODULES AND SINGLE CHARACTER INPUT ENHANCEMENT»
Виноски
- Gürer D. Pioneering women in computer science // SIGCSE bulletin — 2002. — Vol. 34, Iss. 2. — P. 175. — ISSN 0097-8418; 2331-3927 — doi:10.1145/543812.543853
- https://www.computinghistory.org.uk/det/47364/Sister-Mary-Kenneth-Keller/
- http://www.lingvo.ua/uk/Search/uk-uk/%E1%E5%E9%F1%E8%EA[недоступне посилання з червня 2019]
- . FreeBasic Wiki. Архів оригіналу за 2 серпня 2017. Процитовано 2 серпня 2017.
- . Pure Basic. Архів оригіналу за 2 серпня 2017. Процитовано 2 серпня 2017.
- . Power Basic. Архів оригіналу за 2 серпня 2017. Процитовано 2 серпня 2017.
Джерела
- (PDF). Dartmouth College Computation Center. 1964. Архів оригіналу (PDF) за 16 липня 2012. Процитовано 6 липня 2011.(англ.)
- Lien, David A. (1986). The Basic Handbook: Encyclopedia of the BASIC Computer Language (вид. 3rd ed.). Compusoft Publishing. ISBN .(англ.)
- Kemeny, John G.; Kurtz, Thomas E. (1985). Back To BASIC: The History, Corruption, and Future of the Language. Addison-Wesley. с. 141 pp. ISBN .(англ.)
- Sammet, Jean E. (1969). Programming languages: History and fundamentals. Englewood Cliffs, N.J.: Prentice-Hall.(англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
BASIC bejsik vid angl basic pochatkovij elementarnij mova programuvannya visokogo rivnya metoyu stvorennya yakoyi bulo otrimati prostu v koristuvanni movu dlya pochatkivciv Mova nabula poshirennya u 1980 h i lishayetsya populyarnoyu j dosi mayuchi chimalo dialektiv Movu bulo stvoreno u 1963 profesorami Dartmutskogo koledzhu Dzhonom Kemeni i Tomasom Kurcom BASIC BejsikParadigmastrukturna potim procedurnaData poyavi1963TvorciDzhon Kemeni i Tomas KurcRozrobnikTomas Kurc Dzhon Kemeni i d 2 Sistema tipizaciyistatichna zhorstka bezpechnaOsnovni realizaciyiApple BASIC Microsoft BASICPid vplivom vidALGOL 60 FORTRAN IIVplinula naCOMAL Visual Basic Visual Basic NET GambasZvichajni rozshirennya fajliv bas Mediafajli u Vikishovishi Nazva movi ye akronimom vid frazi angl Beginner s All purpose Symbolic Instruction Code sho oznachaye universalnij kod simvolnih instrukcij dlya pochatkivciv IstoriyaPeredumovi Do seredini 1960 h komp yuteri buli nadto dorogimi mashinami sho vikoristovuvalis lishe dlya osoblivih zadach i vikonuvali lishe odnu zadachu za raz tak zvana paketna obrobka Odnak protyagom 1960 h cina na komp yuteri stala padati tak sho navit neveliki kompaniyi mogli yih sobi dozvoliti Shvidkist komp yuteriv zbilshuvalas i nastav chas koli voni chasto pochali prostoyuvati ne rozv yazuyuchi zadach Movi programuvannya tiyeyi eri yak i komp yuteri na yakih voni vikoristovuvalis buli rozrobleni dlya specifichnih zadach takih yak naukovi obchislennya Oskilki mashini buli dorogimi i lishe odne zavdannya moglo vikonuvatis za raz to j mashinnij chas buv dorogim tomu shvidkist obchislennya stoyala na pershomu misci U toj zhe chas zrostala populyarnist sistem iz rozdilennyam chasu V takih sistemah procesornij chas rozdilyavsya i vsi koristuvachi pochergovo otrimuvali korotkij vidrizok cogo chasu Mashini buli dosit shvidkimi dlya togo shob v rezultati kozhen koristuvach za terminalom vidchuvav sebe tak nibi vin pracyuye z sistemoyu odin Teoretichno rozdilennya chasu radikalno znizhuvalo vartist mashinnogo chasu oskilki odna mashina mogla spilno vikoristovuvatis sotnyami koristuvachiv Narodzhennya Originalnij Bejsik bulo vigadano u 1963 roci Dzhonom Kemeni i Tomasom Kurcom v Dartmutskomu koledzhi i pid yihnim kerivnictvom bulo realizovano komandoyu studentiv koledzhu Z chasom koli z yavilis inshi dialekti cej pochatkovij dialekt stali nazivati Dartmutskim Bejsikom Dartmouth BASIC Bejsik bulo sproektovano tak shob studenti mogli pisati programi vikoristovuyuchi terminali iz rozdilennyam chasu Vin stvoryuvavsya yak virishennya problem pov yazanih zi skladnistyu starishih mov Vin priznachavsya dlya koristuvachiv z prostishimi zadachami ne stilki zacikavlenih u shvidkosti obchislen skilki v mozhlivosti vikoristovuvati komp yuter dlya virishennya svoyih zadach V proektuvanni movi vikoristovuvalis taki visim principiv nova mova maye buti prostoyu u vikoristanni dlya pochatkivciv buti movoyu programuvannya zagalnogo priznachennya nadavati mozhlivist rozshirennya funkcionalnosti dostupu dosvidchenim programistam buti interaktivnoyu nadavati yasni povidomlennya pro pomilki shvidko pracyuvati na nevelikih programah ne vimagati rozuminnya roboti aparatnogo zabezpechennya zahishati koristuvacha vid operacijnoyi sistemi Mova chastkovo gruntuvalas na FORTRAN II i chastkovo na ALGOL 60 z dodatkami yaki robili movu zruchnishoyu dlya roboti v rezhimi rozdilennya chasu i piznishe obrobki tekstu ta matrichnoyi arifmetiki Spershu Bejsik bulo realizovano na mejnfrejmi GE 265 z pidtrimkoyu velikoyi kilkosti terminaliv Vsuperech rozpovsyudzhenij dumci na moment svoyeyi poyavi ce bula kompilyatorna mova Kilkoma rokami piznishe duzhe povazhnij specialist u galuzi programuvannya Edsger Dejkstra visloviv dumku sho vikoristannya operatora GOTO sho isnuvav u bagatoh movah v tomu chisli v Bejsiku spriyalo poganij praktici programuvannya Dehto takozh vismiyuvav Bejsik za jogo povilnist i prostotu Avtori movi virishili sho vona maye nalezhati gromadskosti tomu mova shvidko nabula poshirennya Takozh chimalo chasu avtori vitrachali na populyarizaciyu movi V rezultati znannya movi Bejsik stalo dosit poshirenim i yiyi bulo realizovano chislennoyu kilkistyu virobnikiv Osoblivoyi populyarnosti mova nabula na novih minikomp yuterah na zrazok DEC PDP ta Data General Nova Na cih mashinah movu bulo realizovano yak interpretator a ne yak kompilyator Vibuhovij rist Popri te sho mova vzhe vikoristovuvalasya na kilkoh minikomp yuterah yiyi spravzhnye rozpovsyudzhennya rozpochalos z poyavi na mikrokomp yuteri Altair 8800 Bilshist mov programuvannya buli nadto velikimi shob vmistitis u neveliku pam yat yaku koristuvachi cih mashin mogli sobi dozvoliti Dlya mashin z takim povilnim nosiyem yak paperova strichka piznishe audio kaseta i vidsutnistyu nalezhnogo tekstovogo redaktora taka nevelika mova yak Bejsik bula chudovoyu znahidkoyu BASIC takozh mav tu perevagu sho zavdyaki zusillyam Kemeni ta Kurca vin buv dobre znanij yunimi programistami sho cikavilis mikrokomp yuterami v ti chasi Odnim z pershih dlya ciyeyi mashini buv Tiny BASIC prosta realizaciya Bejsika napisana doktorom i piznishe perenesena na Altair na prohannya vin piznishe zasnuvav Dr Dobb s Journal Povnij kod Tiny BASIC bulo opublikovano u 1976 u Dr Dobb s Journal U 1975 Microsoft todi ce lishe dvoye Bill Gejts i Pol Allen za uchasti Monte Davidoff vipustili Altair BASIC Potim jogo versiyi z yavilis na inshij platformi pid licenziyeyu i nezabarom vikoristovuvalis vzhe miljoni kopij ta variantiv odnim z varantiv stav standartnoyu movoyu na Apple II V 1979 Microsoft obgovoryuvala z kilkoma postachalnikami komp yuteriv vklyuchno z IBM licenzuvannya interpretatora Bejsik na yihnih mashinah Odnu z versij bulo vklyucheno do mikroshemi postijnoyi pam yati IBM PC komp yuter mig avtomatichno zavantazhuvatis v Bejsik Zrilist V toj period bulo stvoreno kilka novih versij Bejsika Microsoft prodavala kilka versij dlya MS DOS PC DOS vklyuchayuchi BASICA GWBASIC modifikaciya BASICA sho ne vimagala PZP vid IBM i Quick BASIC Borland vidoma svoyim Turbo Pascal v 1985 vipustila jogo nashadki piznishe prodavalis pid nazvoyu Na domashnih komp yuterah z yavilis rizni rozshirennya Bejsika zazvichaj tak sho vklyuchali zasobi dlya roboti iz zvukom grafikoyu vikonannyam komand operacijnoyi sistemi a takozh zasobi strukturnogo programuvannya Deyaki inshi movi vikoristovuvali dobre vidomij sintaksis Bejsika yak osnovu na yakij buduvalas zovsim insha sistema napriklad GRASS Odnak pochinayuchi z kincya 1980 h novi komp yuteri buli nabagato skladnishimi i nadavali mozhlivosti taki yak grafichnij interfejs koristuvacha yaki robili Bejsik vzhe ne takim zruchnim dlya programuvannya Bejsik pochav zdavati svoyi poziciyi popri te sho velichezna kilkist jogo versij she vikoristovuvalas i prodavalas Fortuna znovu povernulas do Bejsika z poyavoyu Visual Basic vid Microsoft skorocheno MS VB Hocha i vazhko pogoditis sho cya mova spravdi ye Bejsikom nezvazhayuchi na veliku kilkist zvichnih klyuchovih sliv z chasom vona stala odniyeyu z mov sho vikoristovuyutsya najchastishe na platformi Windows deyakij chas vona vikoristovuvalas na 70 80 vsih komercijnih rozrobok Microsoft stvorila variant pid nazvoyu WordBasic ta vikoristovuvala jogo v MS Word do poyavi Word 97 Microsoft vbuduvala Visual Basic for Applications VBA v Excel 5 0 v 1993 roci potim v Access 95 v 1995 a takozh u vsi inshi instrumenti sho vhodyat v paket Office v 1997 Internet Explorer 3 0 i vishe a takozh Microsoft Outlook vklyuchali interpretator movi VBScript U povnij variant paketu OpenOffice takozh vklyucheno interpretator Bejsika Realizaciyi Apple Integer BASIC Microsoft Microsoft Small Basic MSX BASIC QuickBASIC Visual Basic VBA VBS VB NET Inshi Altair BASIC Gambas FreeBASIC Rapid Q basicOsnovni ponyattyaPriznachennya ta versiyi movi Vvazhayut sho nazva movi utvorena z pershih bukv anglijskih sliv Beginner s All purpose Symbolic Instruction Code U vilnomu perekladi ce oznachaye mova programuvannya dlya pochatkivciv Anglijske slovo Basic perekladayut yak elementarnij bazovij napriklad nabir znan Persha versiya movi nalichuvala 14 sluzhbovih sliv Plakat u rosijskij shkoli Train Basic everyday Movu bejsik rozrobili spivrobitniki Darmutskogo koledzhu SShA u 1964 r z metoyu navchannya studentiv i vidrazu zdobula shiroke viznannya U 80 h rokah interes do movi zmenshivsya oskilki yiyi riznomanitni versiyi ne zadovolnyali vimog strukturnogo programuvannya Cej nedolik bulo podolano u versiyah movi Turbo Basic Quick Basic ta Power Basic Sproshena versiya Shvidkogo Bejsika Quick Basic Qbasic uvijshla do komplektu program operacijnoyi sistemi MS DOS korporaciyi Microsoft Mova bejsik postijno rozvivayetsya Vona suttyevo onovlyuyetsya pislya stvorennya korporaciyeyu Microsoft programno seredovisha Visual Basic VB yake daye zmogu koristuvacham zasobami vizualnogo programuvannya skladati vlasni programi dlya operacijnoyi sistemi Windows Dlya rozshirennya mozhlivostej takih program yak MS Word MS Excel MS Access ti inshih korporaciya Microsft rozrobila versiyu VB pid nazvoyu Visual Basic for Applications VBA Nastupne udoskonalennya movi Visual Basic NET sho ye skladovoyu integrovanogo seredovisha stvorennya program Visual Studio NET Seredovishe ce programnij kompleks sho avtomatizuye procesi stvorennya nalagodzhennya ta vikonannya program koristuvacha Visual Basic NET daye zmogu ne lishe stvoryuvati tipovi navchalni programi sho mozhna robiti i v seredovishi Qbasic chi tipovi Windows proekti dlya chogo dostatno seredovisha Visual Basic ale j visokoprofesijni programi dlya roboti v lokalnij merezhi a takozh v interneti z harakternim web interfejsom sho zapuskayutsya z servera dostup do yakih zdijsnyuyetsya za dopomogoyu brauzera Alfavit movi Alfavit movi skladayetsya z takih simvoliv latinskih liter vid A do Z ta liter kirilici cifr vid 0 do 9 simvoliv matematichnih operacij simvoliv vidnoshennya lt gt ta inshih rozdilovih simvoliv krapka koma dvokrapka krapka z komoyu lapki krugli duzhki propusk specialnih simvoliv amp ta inshih Alfaviti mozhut nesuttyevo vidriznyatisya v riznih versiyah movi Za dopomogoyu simvoliv alfavitu budut elementi movi sluzhbovi slova imena zminnih chisla virazi imena funkciyi ta inshi Sluzhbovi slova ta komandi movi Programi skladayetsya z komand Inodi komandi nazivayutsya operatorami vkazivkami rechennyami Za priznachennyam komandi podilyayut na taki grupi opisovi komandi yaki vikoristovuyut dlya opisu danih tipiv zminnih rozmiriv masiviv nestandartnih funkcij tosho komandi vvedennya vivedennya danih yaki vikoristovuyut dlya vvedennya vivedennya informaciyi zokrema dlya organizaciyi dialogu koristuvacha z komp yuterom komandi dlya obchislen i keruvannya procesami opracyuvannya informaciyi komandi nadannya znachennya perehodu rozgaluzhennya cikliv tosho inshi komandi yaki zabezpechuyut dodatkovi mozhlivosti komandi dlya roboti z fajlami danih komandi dlya grafichnih pobudov otrimannya zvukovih efektiv tosho Komandi skladayutsya z nepodilnih elementiv movi literaliv sluzhbovih sliv chisel simvoliv operaciyi tosho SintaksisTipovi klyuchovi slova BASIC Operaciyi z danimi LET nadaye znachennya sho mozhe buti rezultatom virazu zminnij DATA deklaruye spisok znachen yaki mozhna zchitati u zminni komandoyu READ Vikonannya programi IF THEN ELSE operator rozgaluzhennya FOR TO STEP NEXT povtorennya sekciyi programi danu kilkist raziv cikl Zminna sho sluguye lichilnikom dostupna vseredini operatora WHILE WEND i REPEAT UNTIL povtorennya sekciyi kodu poki dana umova maye misce Umova pereviryayetsya abo pered kozhnoyu iteraciyeyu ciklu abo pislya DO LOOP WHILE abo UNTIL povtorennya kodu neskinchenne abo z perevirkoyu umovi a href wiki Goto class mw redirect title Goto GOTO a perehid do ryadka zadayetsya nomerom abo u novishih versiyah mitkoyu z dvokrapkoyu GOSUB viklik proceduri povernennya z proceduri vikonuyetsya operatorom RETURN ON GOTO GOSUB vibir ryadka dlya vikonannya na osnovi deyakoyi umovi Inshi formi opisano u operator viboru DEF FN para klyuchovih sliv dodanih do BASIC u 1960 h rokah i priznachena dlya oznachennya prostih odnoryadkovih funkcij Imena funkcij buli yak pravilo obmezheni odniyeyu literoyu napriklad DEF FNA DEF FNB i t d Vvid vivid LIST pokazuye povnij listing potochnoyi programi PRINT pokazuye povidomlennya na ekrani abo inshomu standartnomu pristroyi vvedennya INPUT ochikuye vid koristuvacha vvedennya danih z terminala klaviaturi Mozhna vivesti povidomlennya pidkazku TAB abo AT vikoristovuyetsya z PRINT dlya vstanovlennya poziciyi nastupnogo nadrukovanogo simvola Matematichni funkciyi ABS Absolyutne znachennya ATN Arktangens rezultat u radianah COS Kosinus argument u radianah EXP Pidnesennya do stepenya INT Cila chastina LOG Naturalnij logarifm RND Generaciya vipadkovogo chisla SIN Sinus argument u radianah SQR Kvadratnij korin TAN Tangens argument u radianah Rizne REM komentar USR zapusk programi u mashinnomu kodi z danoyi adresi TRON trasuvannya vmikaye rezhim koli pokazuyetsya kozhen vikonanij ryadok kodu angl TRace ON TROFF vimikannya rezhimu trasuvannya ASM deyaki kompilyatori taki yak Freebasic Purebasic i Powerbasic pidtrimuyut en dozvolyayuchi programistovi zmishuvati asemblernij i BASIC kodDiv takozhMicrosoft VB Visual Basic VB NET Programne zabezpechennyaStandartiANSI X3 60 1978 FOR MINIMAL BASIC ISO IEC 6373 1984 DATA PROCESSING PROGRAMMING LANGUAGES MINIMAL BASIC ANSI X3 113 1987 PROGRAMMING LANGUAGES FULL BASIC ISO IEC 10279 1991 INFORMATION TECHNOLOGY PROGRAMMING LANGUAGES FULL BASIC ANSI X3 113 INTERPRETATIONS 1992 BASIC TECHNICAL INFORMATION BULLETIN 1 INTERPRETATIONS OF ANSI 03 113 1987 ISO IEC 10279 1991 Amd 1 1994 MODULES AND SINGLE CHARACTER INPUT ENHANCEMENT VinoskiGurer D Pioneering women in computer science SIGCSE bulletin 2002 Vol 34 Iss 2 P 175 ISSN 0097 8418 2331 3927 doi 10 1145 543812 543853 d Track Q29043892d Track Q55889985 https www computinghistory org uk det 47364 Sister Mary Kenneth Keller http www lingvo ua uk Search uk uk E1 E5 E9 F1 E8 EA nedostupne posilannya z chervnya 2019 FreeBasic Wiki Arhiv originalu za 2 serpnya 2017 Procitovano 2 serpnya 2017 Pure Basic Arhiv originalu za 2 serpnya 2017 Procitovano 2 serpnya 2017 Power Basic Arhiv originalu za 2 serpnya 2017 Procitovano 2 serpnya 2017 Dzherela PDF Dartmouth College Computation Center 1964 Arhiv originalu PDF za 16 lipnya 2012 Procitovano 6 lipnya 2011 angl Lien David A 1986 The Basic Handbook Encyclopedia of the BASIC Computer Language vid 3rd ed Compusoft Publishing ISBN 0 932760 33 3 angl Kemeny John G Kurtz Thomas E 1985 Back To BASIC The History Corruption and Future of the Language Addison Wesley s 141 pp ISBN 0 201 13433 0 angl Sammet Jean E 1969 Programming languages History and fundamentals Englewood Cliffs N J Prentice Hall angl