Башкирське військо ( башк. Башҡорт ғәскәре ) - військове формування, засноване на III Всебашкирському з'їзді і підпорядковане Башкирському Уряду.
Башкирське військо. Башкирська Армія | |
---|---|
На службі | грудень 1917 - травень 1920 |
Належність | Башкирський Уряд, Башревком |
Тип | сухопутні війська |
Роль | захист автономії, захист державності |
Чисельність | більше 10 000 (жовтень 1978) 6 556 (лютий 1919) |
Війни/битви | Громадянська війна в Росії, Радянсько-Польська війна |
Командування | |
Визначні командувачі | М.Л. Муртазін, А.Ю. Карамишев |
У Вікіджерелах є Положение Учредительного Курултая Башкурдистана о войске |
Формування війська
Формування Башкирського війська є складовою національного руху башкирського народу в 1917-1921-х роках.
III Всебашкирський установчий курултай (з'їзд), що відбувся 8-20 грудня 1917 року в Караван-сараї міста Оренбурга, узаконив створення національних збройних формувань «для захисту інтересів автономії». Оскільки до Оренбургу наближалися загони Червоної Армії, вирішено було створювати башкирське військо у Державі Башкортостан . Відповідно до цього рішення, 5 січня 1918 року невеликий башкирський загін, командувачем якого був , а кавалерійського та піхотного відповідно були А. Б. і , вийшов у дорогу у напрямку центральних частин республіки.
Башкирський уряд (шуро) від початку Громадянської війни та інтервенції в Росії неодноразово заявляли про свій нейтралітет :
"Ми не більшовики і не меншовики, ми лише башкири. На якому боці ми маємо бути? Ні на якій. Ми на власному боці… Двомільйонний башкирський народ не може бути іграшкою в таких нікчемних політичних забавах."
Однак рішення про це змінилося після арешту 7 членів Башкирського Уряду ( , А. Н. Ягафаров, , Ахет-Закі Валідові, , , І .Саліхов) у ніч з 16 по 17 лютого 1918 року частинами Оренбурзького Мусульманського Військово-Революційного Комітету (МВРК).
2 березня 1918 року в Баймаку за наказом представниками Баймакської ради робітників-депутатів були заарештовані інші члени Башкирського уряду, що залишилися на волі.
4 березня 1918 року башкирські загони під керівництвом А. Б. Карамишева, вимагаючи звільнення членів Башкирський уряд (шуро), взяли в облогу Баймак, проте 6 березня загін червоноармійців, що прибув з Оренбурга, відбиває облогу.
7 березня 1918 за рішенням суду червоноармійців, двох членів Башкирського Уряду та інших представників органів влади автономії було розстріляно.
5 березня 1918 року Оренбурзький губернський революційний комітет направив у всі башкирські волості телеграму ультимативного характеру, у якій говорилося:
«Башкири… формують загони разом з офіцерами, юнкерами та всякою сволотою проти . Колишню Башкирську обласну раду, яка допомагала отаману Дутову вести боротьбу з революцією, заарештована постановою ревкому . Ревком наказує всім башкирам та його організаціям негайно роззброюватися, здавати всю зброю місцевим радам і червоногвардійцям ; видавати всіх офіцерів і юнкерів, що приховуються, припинити розбійницькі набіги . Якщо протягом трьох днів це не буде виконано, Ревком розстріляє всю заарештовану Обласну раду, і всі башкирські селища, запідозрені у протидії Радянській владі, будуть зметені з землі артилерією та кулеметами»
3 квітня 1918 року об'єднані загони башкир під керівництвом А. Б. Карамишева та козаків звільняють членів Башкирського Уряду з Оренбурзької в'язниці.
Визвольний рух башкирів
З кінця травня 1918 року було повністю відновлено роботу органів влади Башкортостану. Їх новим місцем розміщення став м. Челябінськ .
Башкирським урядом було встановлено зв'язки Польщі з антибільшовицькими центрами Сході Росії — , , Оренбурзьким Козацьким Колом та іншими.
15-17 травня 1918 року в Кустанаї відбулася нарада представників башкирського та казахського національних рухів, де обговорювалася організація спільної визвольної боротьби.
Влітку 1918 року Уряд Башкортостану терміново оголошує загальну мобілізацію до Башкирської армії. Для координації заходів щодо прискорення мобілізації та формування його структури, 8 червня 1918 року при Башкирському Центральному Шуро було створено штаб війська – Башкирську військову раду, а також управління кантональних військових начальників.
11 жовтня 1918 року Уряд Башкортостану підписав постанову про створення Башкирського військового управління. Управління займалося організацією та улаштуванням Башкирського Війська. Йому також передавалися офіцерський склад та фінансові ресурси армії. Воно складалося з адміністративного, судного, мобілізаційного та господарського відділів. Було засновано штаб окремого Башкирського корпусу, а Башкирська Військова рада була залишена як дорадчий орган при уряді республіки
Головою Башкирської військової ради та начальником Військового управління був член Уряду Башкурдистану, завідувач військового відділу.
Військо складалося з та регулярних піхотних та кавалерійських полків. З липня 1918 року до складу Башкирського війська входили 4 Башкирські піхотні полки і Башкирський кавалерійський полк, які у вересні 1918 року увійшли до , що складається з п'яти полків. Його першим командувачем призначається генерал-майор Х. .
Предпарламент республіки - Кесе-Курултай під головуванням Ю. Ю. Бікбова уклав договір із , яким Башкирський Корпус у військово-оперативному відношенні був у підпорядкуванні єдиного командування Білої армії. Чисельність Башкирського Війська за 5 місяців досягла 10-тисячної позначки і далі, незважаючи на втрати у боях, лише збільшувалася.
Поряд з багатьма важливими заходами, особлива увага приділялася створенню військової символіки і 13 липня 1918 Башкирська військова рада видає Фарман (Наказ), де повідомляється про призначення Комісії з вироблення єдиної уніформи для башкирських частин, в ньому йдеться :
«Для вироблення форми частин Башкирських військ призначається на 13 липня цього року під головуванням Начальника Штабу 2-ї Башкирської Дивізії підполковника Ємельянова у складі членів старшого ад'ютанта Башкирської Військової Ради поручика Мухліо, завідувача Мобілізаційного відділу, прапорщика.
У жовтні 1918 року було реорганізовано в Башкирську окрему стрілецьку дивізію, а січні 1919 року — в .
А. В. Колчак ставши Верховним Правителем Росії, відмовився визнавати будь-які прояви національних автономій. У цих умовах Уряд Башкортостану почав переговори з представниками Радянської влади і в лютому 1919 року з'явилася його постанова про перехід Башкирського Війська та Башкурдистану на бік Радянської влади, після чого розпочалися спільні військові дії башкирських частин та Червоної Армії проти білих.
На боці Радянської Росії
1 лютого 1919 року в селі Темясове відбувся І . На ньому брали участь члени Башкирського Уряду та 92 делегати від башкирських полків, обраних на загальних зборах ескадронів та рот. У своєму виступі говорив таке :
«Башкири не раз зі зброєю в руках билися за свою свободу, і не їхня вина, що російські історики кожен подібний їхній виступ називали „бунтом“. Це останнє їхнє прагнення до самовизначення є 88-м за рахунком бунтом»
I Всебашкирський військовий з'їзд офіційно закріпив перехід Башкирського війська та всього Башкурдистану на бік Радянської влади. За його підсумками було створено перший радянський уряд республіки - Башкирський Революційний Комітет .
Порушення командуванням 1-ї армії РСЧА умов переходу та репресії призвели до переходу багатьох з башкирів до складу Російської армії Колчака (2-й батальйон 1-го Башкирського стрілецького полку, 1-й Башкирський кавалерійський полк та 3-й ескадрон 2-го Башкирського кавалерійського) полиця).
Після обіцянки радянським командуванням особистої безпеки, частина їх повернулася назад і увійшла до основних до лав (загони М. Л. Муртазіна та інші). Дві тисячі колишніх військовослужбовців Башкирського війська (лідери - Мухаммед-Габдулхай Курбангалієв і Галім'ян Таган ) влилися в 1920-1922 рр. у білу еміграцію на Далекому Сході .
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlExTHlWRU1DVTVSaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTnlWRk1pVTROQ1U1Tmpjd0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1VZbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtFbFJEQWxRakFsUkRBbFFqY2xSVElsT0RRbE9UWTNNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Деякі пункти переговорів між Башкирським урядом та представниками Радянського командування:
3) Башкирські війська негайно припиняють військові дії проти Радянських військ і звертають свою зброю проти Колчака-Дутова та інших ворогів Радянської Росії, підкоряючись вказівкам радянського командування або переходять на територію, зайняту військами Радянської Росії; при цьому, в цьому випадку до остаточного погодження про перехід у той район, який був зазначений командуванням Радянської армії, Башкирський уряд віддає відповідний наказ по армії.
4) Башкирський уряд негайно випускає звернення до башкирського народу та військам із закликом припинити боротьбу проти Радянської Республіки.
6) Остаточна угода має бути укладена в Москві, куди Башкирський уряд і надсилає своїх повноважних представників. Підписали: Революційна Військова Рада Східного фронту - Смілга, Гусєв, Каменєв. Голова Башкирського уряду Кулаєв. Член Башкирської обласної ради Халиков. Ад'ютант командувача Башкирських військ Бікбавов.
Командувач башкирськими військами - Валідов. Начальник Штабу Башкирських військ Іліас Алкін. Заступник Голови Військового Башревкому - Карамишев. Березня 1919 р. с. Темясово
джерело: "Вістник Башкирського Обласного комітету РКП(б) N1, 2 квітня 1922
Після переходу на бік Червоної Армії, на думку комбрига Муси Муртазіна,
Башкирське військо було значною силою у подальших стратегічних успіхах радянських армій
28 березня 1919 року при переході Башкирського війська на бік Червоної Армії військовий кореспондент Шайхзада Бабич та його друг, поет , були вбиті червоноармійцями 1-го Смоленського стрілецького полку в селі Зілаїр Башкирської АРСР . Нарком у справах національностей І. В. Сталін так характеризував башкирські війська :
«Військо ваше доблесно тримається проти Дутова та Колчака. Башкирського народу налічується до 2 мільйонів, і він дасть для захисту завоювань революції в Росії та поширення її по всьому світу — стотисячну дисципліновану, віддану ідеї та своїм вождям армію… Головна умова успіху — це не нав'язувати ззовні, а залучати ініціативу самого народу та його трудовий інтелігенції».
У параграфах IX та X « Угоди центральної Радянської влади з Башкирським Урядом про Радянську Автономну Башкирію » розглядалася організація окремої Башкирської армії з метою боротьби «як з Російською, так і світовою контрреволюцією».
За наказом голови Революційної військової ради РРФСР Л. Д. Троцького від 7 жовтня 1919 року у Петрограді з урахуванням військових частин, що прибули зі Східного і Південного фронтів було сформовано . Командувачем групи був призначений Х. Ф. Алішев.
Участь у боях
- Повстання у Златоусті
- Блокада Орська
- Бій біля станції Сара
- Бій біля села Нукаєве
- Бої біля села Куяш
Відзнаки башкирських частин
Відзнаки башкирських частин ( 1-й Башкирський піхотний полк ), </br> прийнятих у червні 1918 року | |||||
---|---|---|---|---|---|
Солдати та молодші командири | |||||
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Рядовий | Єфрейтор | Бомбардир | Унтер-офіцер | Фельдфебель | Підпрапорщик |
Обер-офіцери | Штаб-офіцери | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Прапорщик | Підпоручик | Поручник | Штабс-капітан | Капітан | Підполковник | Полковник |
Відзнаки військовослужбовців башкирських піхотних частин, </br> прийнятих у серпні 1918 року | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Солдати та молодші командири | Обер-офіцери | ||||||
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Рядовий | Єфрейтор | Бомбардир | Унтер-офіцер | Фельдфебель | Підпрапорщик | Прапорщик | Підпоручик |
Обер-офіцери | Штаб-офіцери та генерали | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Поручник | Штабс-капітан | Капітан | Підполковник | Полковник | Генерал-майор | Генерал-лейтенант | «Повний» генерал |
Примітки
- . Архів оригіналу за 10 листопада 2016. Процитовано 5 листопада 2012.
- . Архів оригіналу за 10 листопада 2016. Процитовано 5 листопада 2012.
- Шаяхметов И. О военно-исторической реконструкции униформы и символики Башкирских войск 1917—1919 гг. // . — 2007. — № 8 (11 липня). — ISSN 1683-3554. з джерела 19 січня 2016.
- Азнагулов В. Г., Хамитова З. Г. Парламентаризм в Башкортостане: история и современность. — Уфа : ГРИ «Башкортостан», 2005. — 304 с. з джерела 29 жовтня 2013
- , Ф. 1107. Оп, 1. Д. 128. Л. 50 об.
- Муртазин М. Л. Башкирия и башкирские войска в Гражданскую войну. — М.: ИНСАН, 2007. — 208 с.
Література
- Багаутдинов Р. О. Участие башкир в Белом движении (1917—1920). — Уфа, 2009.
- Военная история башкир: энциклопедия / гл. ред. . — Уфа : Башкирская энциклопедия, 2013. — 432 с. — .
- История башкирского народа: в 7 т./ гл. ред. М. М. Кульшарипов; Ин-т истории, языка и литературы УНЦ РАН. — Уфа : Гилем, 2010. — Т. V. — 468 с.
- Башкирское национальное движение (1917—1921 гг.). — Уфа : Китап, 2000. — 364 с. — .
- Башкирия и башкирские войска в Гражданскую войну. — М. : Инсан, 2007. — 208 с.
- Национально-государственное устройство Башкортостана (1917—1925): документы и материалы в 4-х томах / сост. Б. Х. Юлдашбаев. — Уфа: Китап, 2002.
- Сираев 3. И. Башкирские национальные части Красной армии в гражданскую войну // Октябрьская революция и рождение Советской Башкирии. — Уфа, 1959. — С. 223-238.
- Сираев 3. И. Участие башкирских национальных частей Красной армии в разгроме интервентов и белогвардейцев под Петроградом осенью 1919 г. / Ученые записки Башкирского государственного университета. Вып. 1. — Уфа, 1957. Серия исторических наук. № 1. — С. 151-175.
- Таган Г. Башкиры в Забайкалье // Ватандаш. 1997. — № 8, 10.
- Таймасов Р. С. Башкирские национальные формирования: тактика и стратегия (март 1918 - февраль 1919 г.) // Право, насилие, культура в России: региональный аспект (первая четверть XX в.). Материалы международной научной конференции. — М.; Уфа, 2001. — С. 247-276.
- Таймасов Р. С. Башкирское войско в 1917-1919 годы: дис.... канд. ист. наук. — Уфа, 2000. — 206 с.
- Таймасов Р. С. Из истории башкирских добровольческих отрядов в 1918 году // Ватандаш. 1999. № 12. — С. 141-147.
- Таймасов Р. С. Участие башкир в Гражданской войне. Книга первая: В лагере контрреволюции (1918 — февраль 1919). — Уфа : РИЦ БашГУ, 2009. — 200 с.
- Туракаев И. Башкирские части в гражданскую войну. — Уфа: Башкнига, 1929. — 49 с.
- Ярмуллин А. Ш. Институт полковых мулл в башкирских войсках в годы Гражданской войны // Проблемы востоковедения. — 2010. — № 3 (49) (11 липня). — С. 76—81. — ISSN 2223-0564.
- Ярмуллин А. Ш. Башҡорт армияһы тарихынан. — Өфө : Китап, 2012. — 277 с. — . (башк.)
- Ярмуллин А. Ш. У истоков Башкирской республики. — Уфа : Китап, 2017. — 232 с. — .
Посилання
- Рахимов Р. Н., Таймасов Р. С. Башкирское войско (1917—1919) // Башкирская энциклопедия / гл. ред. М. А. Ильгамов. — Уфа : ГАУН «Башкирская энциклопедия», 2015—2020. — ISBN 978-5-88185-306-8.
- Создание Башкирской Автономии[недоступне посилання з Май 2018]
- «Башкортостан:становление республики» на YouTube
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bashkirske vijsko bashk Bashҡort gәskәre vijskove formuvannya zasnovane na III Vsebashkirskomu z yizdi i pidporyadkovane Bashkirskomu Uryadu Bashkirske vijsko Bashkirska ArmiyaNa sluzhbigruden 1917 traven 1920NalezhnistBashkirskij Uryad BashrevkomTipsuhoputni vijskaRolzahist avtonomiyi zahist derzhavnostiChiselnistbilshe 10 000 zhovten 1978 6 556 lyutij 1919 Vijni bitviGromadyanska vijna v Rosiyi Radyansko Polska vijnaKomanduvannyaViznachni komanduvachiM L Murtazin A Yu KaramishevU Vikidzherelah ye Polozhenie Uchreditelnogo Kurultaya Bashkurdistana o vojskeFormuvannya vijskaFormuvannya Bashkirskogo vijska ye skladovoyu nacionalnogo ruhu bashkirskogo narodu v 1917 1921 h rokah III Vsebashkirskij ustanovchij kurultaj z yizd sho vidbuvsya 8 20 grudnya 1917 roku v Karavan sarayi mista Orenburga uzakoniv stvorennya nacionalnih zbrojnih formuvan dlya zahistu interesiv avtonomiyi Oskilki do Orenburgu nablizhalisya zagoni Chervonoyi Armiyi virisheno bulo stvoryuvati bashkirske vijsko u Derzhavi Bashkortostan Vidpovidno do cogo rishennya 5 sichnya 1918 roku nevelikij bashkirskij zagin komanduvachem yakogo buv a kavalerijskogo ta pihotnogo vidpovidno buli A B i vijshov u dorogu u napryamku centralnih chastin respubliki Bashkirskij uryad shuro vid pochatku Gromadyanskoyi vijni ta intervenciyi v Rosiyi neodnorazovo zayavlyali pro svij nejtralitet Mi ne bilshoviki i ne menshoviki mi lishe bashkiri Na yakomu boci mi mayemo buti Ni na yakij Mi na vlasnomu boci Dvomiljonnij bashkirskij narod ne mozhe buti igrashkoyu v takih nikchemnih politichnih zabavah Odnak rishennya pro ce zminilosya pislya areshtu 7 chleniv Bashkirskogo Uryadu A N Yagafarov Ahet Zaki Validovi I Salihov u nich z 16 po 17 lyutogo 1918 roku chastinami Orenburzkogo Musulmanskogo Vijskovo Revolyucijnogo Komitetu MVRK 2 bereznya 1918 roku v Bajmaku za nakazom predstavnikami Bajmakskoyi radi robitnikiv deputativ buli zaareshtovani inshi chleni Bashkirskogo uryadu sho zalishilisya na voli 4 bereznya 1918 roku bashkirski zagoni pid kerivnictvom A B Karamisheva vimagayuchi zvilnennya chleniv Bashkirskij uryad shuro vzyali v oblogu Bajmak prote 6 bereznya zagin chervonoarmijciv sho pribuv z Orenburga vidbivaye oblogu 7 bereznya 1918 za rishennyam sudu chervonoarmijciv dvoh chleniv Bashkirskogo Uryadu ta inshih predstavnikiv organiv vladi avtonomiyi bulo rozstrilyano 5 bereznya 1918 roku Orenburzkij gubernskij revolyucijnij komitet napraviv u vsi bashkirski volosti telegramu ultimativnogo harakteru u yakij govorilosya Bashkiri formuyut zagoni razom z oficerami yunkerami ta vsyakoyu svolotoyu proti Kolishnyu Bashkirsku oblasnu radu yaka dopomagala otamanu Dutovu vesti borotbu z revolyuciyeyu zaareshtovana postanovoyu revkomu Revkom nakazuye vsim bashkiram ta jogo organizaciyam negajno rozzbroyuvatisya zdavati vsyu zbroyu miscevim radam i chervonogvardijcyam vidavati vsih oficeriv i yunkeriv sho prihovuyutsya pripiniti rozbijnicki nabigi Yaksho protyagom troh dniv ce ne bude vikonano Revkom rozstrilyaye vsyu zaareshtovanu Oblasnu radu i vsi bashkirski selisha zapidozreni u protidiyi Radyanskij vladi budut zmeteni z zemli artileriyeyu ta kulemetami 3 kvitnya 1918 roku ob yednani zagoni bashkir pid kerivnictvom A B Karamisheva ta kozakiv zvilnyayut chleniv Bashkirskogo Uryadu z Orenburzkoyi v yaznici Vizvolnij ruh bashkirivZ kincya travnya 1918 roku bulo povnistyu vidnovleno robotu organiv vladi Bashkortostanu Yih novim miscem rozmishennya stav m Chelyabinsk Bashkirskim uryadom bulo vstanovleno zv yazki Polshi z antibilshovickimi centrami Shodi Rosiyi Orenburzkim Kozackim Kolom ta inshimi 15 17 travnya 1918 roku v Kustanayi vidbulasya narada predstavnikiv bashkirskogo ta kazahskogo nacionalnih ruhiv de obgovoryuvalasya organizaciya spilnoyi vizvolnoyi borotbi Vlitku 1918 roku Uryad Bashkortostanu terminovo ogoloshuye zagalnu mobilizaciyu do Bashkirskoyi armiyi Dlya koordinaciyi zahodiv shodo priskorennya mobilizaciyi ta formuvannya jogo strukturi 8 chervnya 1918 roku pri Bashkirskomu Centralnomu Shuro bulo stvoreno shtab vijska Bashkirsku vijskovu radu a takozh upravlinnya kantonalnih vijskovih nachalnikiv 11 zhovtnya 1918 roku Uryad Bashkortostanu pidpisav postanovu pro stvorennya Bashkirskogo vijskovogo upravlinnya Upravlinnya zajmalosya organizaciyeyu ta ulashtuvannyam Bashkirskogo Vijska Jomu takozh peredavalisya oficerskij sklad ta finansovi resursi armiyi Vono skladalosya z administrativnogo sudnogo mobilizacijnogo ta gospodarskogo viddiliv Bulo zasnovano shtab okremogo Bashkirskogo korpusu a Bashkirska Vijskova rada bula zalishena yak doradchij organ pri uryadi respubliki Golovoyu Bashkirskoyi vijskovoyi radi ta nachalnikom Vijskovogo upravlinnya buv chlen Uryadu Bashkurdistanu zaviduvach vijskovogo viddilu Vijsko skladalosya z ta regulyarnih pihotnih ta kavalerijskih polkiv Z lipnya 1918 roku do skladu Bashkirskogo vijska vhodili 4 Bashkirski pihotni polki i Bashkirskij kavalerijskij polk yaki u veresni 1918 roku uvijshli do sho skladayetsya z p yati polkiv Jogo pershim komanduvachem priznachayetsya general major H Predparlament respubliki Kese Kurultaj pid golovuvannyam Yu Yu Bikbova uklav dogovir iz yakim Bashkirskij Korpus u vijskovo operativnomu vidnoshenni buv u pidporyadkuvanni yedinogo komanduvannya Biloyi armiyi Chiselnist Bashkirskogo Vijska za 5 misyaciv dosyagla 10 tisyachnoyi poznachki i dali nezvazhayuchi na vtrati u boyah lishe zbilshuvalasya 2 j strileckij bashkirskij polk otrimav vid zhiteliv mista Yekaterinburga pochesnij darskij prapor i polkovij prapor Poryad z bagatma vazhlivimi zahodami osobliva uvaga pridilyalasya stvorennyu vijskovoyi simvoliki i 13 lipnya 1918 Bashkirska vijskova rada vidaye Farman Nakaz de povidomlyayetsya pro priznachennya Komisiyi z viroblennya yedinoyi uniformi dlya bashkirskih chastin v nomu jdetsya Dlya viroblennya formi chastin Bashkirskih vijsk priznachayetsya na 13 lipnya cogo roku pid golovuvannyam Nachalnika Shtabu 2 yi Bashkirskoyi Diviziyi pidpolkovnika Yemelyanova u skladi chleniv starshogo ad yutanta Bashkirskoyi Vijskovoyi Radi poruchika Muhlio zaviduvacha Mobilizacijnogo viddilu praporshika U zhovtni 1918 roku bulo reorganizovano v Bashkirsku okremu strilecku diviziyu a sichni 1919 roku v A V Kolchak stavshi Verhovnim Pravitelem Rosiyi vidmovivsya viznavati bud yaki proyavi nacionalnih avtonomij U cih umovah Uryad Bashkortostanu pochav peregovori z predstavnikami Radyanskoyi vladi i v lyutomu 1919 roku z yavilasya jogo postanova pro perehid Bashkirskogo Vijska ta Bashkurdistanu na bik Radyanskoyi vladi pislya chogo rozpochalisya spilni vijskovi diyi bashkirskih chastin ta Chervonoyi Armiyi proti bilih Na boci Radyanskoyi Rosiyi1 lyutogo 1919 roku v seli Temyasove vidbuvsya I Na nomu brali uchast chleni Bashkirskogo Uryadu ta 92 delegati vid bashkirskih polkiv obranih na zagalnih zborah eskadroniv ta rot U svoyemu vistupi govoriv take Bashkiri ne raz zi zbroyeyu v rukah bilisya za svoyu svobodu i ne yihnya vina sho rosijski istoriki kozhen podibnij yihnij vistup nazivali buntom Ce ostannye yihnye pragnennya do samoviznachennya ye 88 m za rahunkom buntom I Vsebashkirskij vijskovij z yizd oficijno zakripiv perehid Bashkirskogo vijska ta vsogo Bashkurdistanu na bik Radyanskoyi vladi Za jogo pidsumkami bulo stvoreno pershij radyanskij uryad respubliki Bashkirskij Revolyucijnij Komitet Porushennya komanduvannyam 1 yi armiyi RSChA umov perehodu ta represiyi prizveli do perehodu bagatoh z bashkiriv do skladu Rosijskoyi armiyi Kolchaka 2 j bataljon 1 go Bashkirskogo strileckogo polku 1 j Bashkirskij kavalerijskij polk ta 3 j eskadron 2 go Bashkirskogo kavalerijskogo policya Pislya obicyanki radyanskim komanduvannyam osobistoyi bezpeki chastina yih povernulasya nazad i uvijshla do osnovnih do lav zagoni M L Murtazina ta inshi Dvi tisyachi kolishnih vijskovosluzhbovciv Bashkirskogo vijska lideri Muhammed Gabdulhaj Kurbangaliyev i Galim yan Tagan vlilisya v 1920 1922 rr u bilu emigraciyu na Dalekomu Shodi Nakaz 70 vid 16 02 1919 pro perehid Bashkirskogo vijska na bik RSChA Deyaki punkti peregovoriv mizh Bashkirskim uryadom ta predstavnikami Radyanskogo komanduvannya 3 Bashkirski vijska negajno pripinyayut vijskovi diyi proti Radyanskih vijsk i zvertayut svoyu zbroyu proti Kolchaka Dutova ta inshih vorogiv Radyanskoyi Rosiyi pidkoryayuchis vkazivkam radyanskogo komanduvannya abo perehodyat na teritoriyu zajnyatu vijskami Radyanskoyi Rosiyi pri comu v comu vipadku do ostatochnogo pogodzhennya pro perehid u toj rajon yakij buv zaznachenij komanduvannyam Radyanskoyi armiyi Bashkirskij uryad viddaye vidpovidnij nakaz po armiyi 4 Bashkirskij uryad negajno vipuskaye zvernennya do bashkirskogo narodu ta vijskam iz zaklikom pripiniti borotbu proti Radyanskoyi Respubliki 6 Ostatochna ugoda maye buti ukladena v Moskvi kudi Bashkirskij uryad i nadsilaye svoyih povnovazhnih predstavnikiv Pidpisali Revolyucijna Vijskova Rada Shidnogo frontu Smilga Gusyev Kamenyev Golova Bashkirskogo uryadu Kulayev Chlen Bashkirskoyi oblasnoyi radi Halikov Ad yutant komanduvacha Bashkirskih vijsk Bikbavov Komanduvach bashkirskimi vijskami Validov Nachalnik Shtabu Bashkirskih vijsk Ilias Alkin Zastupnik Golovi Vijskovogo Bashrevkomu Karamishev Bereznya 1919 r s Temyasovo dzherelo Vistnik Bashkirskogo Oblasnogo komitetu RKP b N1 2 kvitnya 1922 Pislya perehodu na bik Chervonoyi Armiyi na dumku kombriga Musi Murtazina Bashkirske vijsko bulo znachnoyu siloyu u podalshih strategichnih uspihah radyanskih armij 28 bereznya 1919 roku pri perehodi Bashkirskogo vijska na bik Chervonoyi Armiyi vijskovij korespondent Shajhzada Babich ta jogo drug poet buli vbiti chervonoarmijcyami 1 go Smolenskogo strileckogo polku v seli Zilayir Bashkirskoyi ARSR Narkom u spravah nacionalnostej I V Stalin tak harakterizuvav bashkirski vijska Vijsko vashe doblesno trimayetsya proti Dutova ta Kolchaka Bashkirskogo narodu nalichuyetsya do 2 miljoniv i vin dast dlya zahistu zavoyuvan revolyuciyi v Rosiyi ta poshirennya yiyi po vsomu svitu stotisyachnu disciplinovanu viddanu ideyi ta svoyim vozhdyam armiyu Golovna umova uspihu ce ne nav yazuvati zzovni a zaluchati iniciativu samogo narodu ta jogo trudovij inteligenciyi U paragrafah IX ta X Ugodi centralnoyi Radyanskoyi vladi z Bashkirskim Uryadom pro Radyansku Avtonomnu Bashkiriyu rozglyadalasya organizaciya okremoyi Bashkirskoyi armiyi z metoyu borotbi yak z Rosijskoyu tak i svitovoyu kontrrevolyuciyeyu Za nakazom golovi Revolyucijnoyi vijskovoyi radi RRFSR L D Trockogo vid 7 zhovtnya 1919 roku u Petrogradi z urahuvannyam vijskovih chastin sho pribuli zi Shidnogo i Pivdennogo frontiv bulo sformovano Komanduvachem grupi buv priznachenij H F Alishev Uchast u boyahPovstannya u Zlatousti Blokada Orska Bij bilya stanciyi Sara Bij bilya sela Nukayeve Boyi bilya sela KuyashVidznaki bashkirskih chastinVidznaki bashkirskih chastin 1 j Bashkirskij pihotnij polk lt br gt prijnyatih u chervni 1918 rokuSoldati ta molodshi komandiri lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt Ryadovij Yefrejtor Bombardir Unter oficer Feldfebel PidpraporshikOber oficeri Shtab oficeri lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt Praporshik Pidporuchik Poruchnik Shtabs kapitan Kapitan Pidpolkovnik PolkovnikVidznaki vijskovosluzhbovciv bashkirskih pihotnih chastin lt br gt prijnyatih u serpni 1918 rokuSoldati ta molodshi komandiri Ober oficeri lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt Ryadovij Yefrejtor Bombardir Unter oficer Feldfebel Pidpraporshik Praporshik PidporuchikOber oficeri Shtab oficeri ta generali lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt lt img gt Poruchnik Shtabs kapitan Kapitan Pidpolkovnik Polkovnik General major General lejtenant Povnij generalPrimitki Arhiv originalu za 10 listopada 2016 Procitovano 5 listopada 2012 Arhiv originalu za 10 listopada 2016 Procitovano 5 listopada 2012 Shayahmetov I O voenno istoricheskoj rekonstrukcii uniformy i simvoliki Bashkirskih vojsk 1917 1919 gg 2007 8 11 lipnya ISSN 1683 3554 z dzherela 19 sichnya 2016 Aznagulov V G Hamitova Z G Parlamentarizm v Bashkortostane istoriya i sovremennost Ufa GRI Bashkortostan 2005 304 s z dzherela 29 zhovtnya 2013 F 1107 Op 1 D 128 L 50 ob Murtazin M L Bashkiriya i bashkirskie vojska v Grazhdanskuyu vojnu M INSAN 2007 208 s LiteraturaBagautdinov R O Uchastie bashkir v Belom dvizhenii 1917 1920 Ufa 2009 Voennaya istoriya bashkir enciklopediya gl red Ufa Bashkirskaya enciklopediya 2013 432 s ISBN 978 5 4466 0040 3 Istoriya bashkirskogo naroda v 7 t gl red M M Kulsharipov In t istorii yazyka i literatury UNC RAN Ufa Gilem 2010 T V 468 s Bashkirskoe nacionalnoe dvizhenie 1917 1921 gg Ufa Kitap 2000 364 s ISBN 5 295 02542 X Bashkiriya i bashkirskie vojska v Grazhdanskuyu vojnu M Insan 2007 208 s Nacionalno gosudarstvennoe ustrojstvo Bashkortostana 1917 1925 dokumenty i materialy v 4 h tomah sost B H Yuldashbaev Ufa Kitap 2002 Siraev 3 I Bashkirskie nacionalnye chasti Krasnoj armii v grazhdanskuyu vojnu Oktyabrskaya revolyuciya i rozhdenie Sovetskoj Bashkirii Ufa 1959 S 223 238 Siraev 3 I Uchastie bashkirskih nacionalnyh chastej Krasnoj armii v razgrome interventov i belogvardejcev pod Petrogradom osenyu 1919 g Uchenye zapiski Bashkirskogo gosudarstvennogo universiteta Vyp 1 Ufa 1957 Seriya istoricheskih nauk 1 S 151 175 Tagan G Bashkiry v Zabajkale Vatandash 1997 8 10 Tajmasov R S Bashkirskie nacionalnye formirovaniya taktika i strategiya mart 1918 fevral 1919 g Pravo nasilie kultura v Rossii regionalnyj aspekt pervaya chetvert XX v Materialy mezhdunarodnoj nauchnoj konferencii M Ufa 2001 S 247 276 Tajmasov R S Bashkirskoe vojsko v 1917 1919 gody dis kand ist nauk Ufa 2000 206 s Tajmasov R S Iz istorii bashkirskih dobrovolcheskih otryadov v 1918 godu Vatandash 1999 12 S 141 147 Tajmasov R S Uchastie bashkir v Grazhdanskoj vojne Kniga pervaya V lagere kontrrevolyucii 1918 fevral 1919 Ufa RIC BashGU 2009 200 s Turakaev I Bashkirskie chasti v grazhdanskuyu vojnu Ufa Bashkniga 1929 49 s Yarmullin A Sh Institut polkovyh mull v bashkirskih vojskah v gody Grazhdanskoj vojny Problemy vostokovedeniya 2010 3 49 11 lipnya S 76 81 ISSN 2223 0564 Yarmullin A Sh Bashҡort armiyaһy tarihynan Өfo Kitap 2012 277 s ISBN 978 5 295 05503 4 bashk Yarmullin A Sh U istokov Bashkirskoj respubliki Ufa Kitap 2017 232 s ISBN 978 5 295 06659 7 PosilannyaRahimov R N Tajmasov R S Bashkirskoe vojsko 1917 1919 Bashkirskaya enciklopediya gl red M A Ilgamov Ufa GAUN Bashkirskaya enciklopediya 2015 2020 ISBN 978 5 88185 306 8 Sozdanie Bashkirskoj Avtonomii nedostupne posilannya z Maj 2018 Bashkortostan stanovlenie respubliki na YouTube