Цю статтю треба для відповідності Вікіпедії. (червень 2017) |
Арістотель виводив логіку від грецького «логос» — слово, поняття, розмірковування, розум і визначав формальну логіку як науку про закони і форми правильного мислення. Головний принцип логіки з тих пір стверджує, що правильність розмірковування визначається тільки його логічною формою або структурою і не залежить від конкретного змісту суджень. Логічна форма — це спосіб зв'язку змістовних суджень. Найкраще ця думка ілюструється у такому прикладі — розгляньмо різні за своїм конкретним змістом судження: «Всі природні квіти — рослини» та «Всі річки впадають у море». Дані судження є силогізмами.
Неважко побачити, що судження ці різні за змістом, але одне (перше) істинне, а друге — ні. Проте їх об'єднує те, що вони побудовані за логічною формою: «Всі S є (суть) P» (всі предмети даного роду мають певну ознаку). Судження можуть мати, наприклад, ще й таку логічну форму: «Якщо А, то Б» — «Якщо історія — наука, то вона має свої закони».
1 | ![]() Barbara | ![]() Barbari | ![]() Darii | ![]() Ferio | ![]() Celaront | ![]() Celarent | ||||||||
2 | ![]() Festino | ![]() Cesaro | ![]() Cesare | ![]() Camestres | ![]() Camestros | ![]() Baroco | ||||||||
3 | ![]() Darapti | ![]() Datisi | ![]() Disamis | ![]() Felapton | ![]() Ferison | ![]() Bocardo | ||||||||
4 | ![]() Bamalip | ![]() Dimatis | ![]() Fesapo | ![]() Fresison | ![]() Calemes | ![]() Calemos |
Арістотель дослідив попередньо відомі знання про логіку, та створив свою власну логічну систему — науку про форми і закони правильного мислення, способи дедуктивного пошуку знань та дослідження суджень на істинність.
Особливості логіки Аристотеля:
- Логіка становить окрему частину філософської системи знань Аристотеля.
- Зв'язок логічного вчення про вірність міркувань нерозривний із вченням про істинність міркувань.
- Формування законів логіки теоретичне та має онтологічну та логічну визначеність.
- Арістотель розвинув вчення про поняття у зв'язку з проблемою загального. Він виокремив поняття одиничного, загального і категорії.
- Доказового значення за Арістотелем набуває категоричний силогізм.
- Арістотель вперше застосував елементи формалізації, як особливий логічний метод для позначення термінів та суджень.
- Логіка Арістотеля вміщує принципи дедуктивної та індуктивної, формальної та неформальної модальної і багатозначної логіки.
В людині Арістотель виокремлює три душі — рослинну (ріст, споживання), тваринну (відчуття, бажання), розумну, що властива тільки людині. У вченнях Арістотеля домінує принцип загального. А людину він характеризує як істоту, що наділена розумом.
Логіку Арістотеля можна віднести до онтологічної, оскільки він наголошує на чотирьох причинах буття:
- Сутність — є причиною, наслідком якої є річ, саме така, яка вона є
- Матерія — матеріал, може щось виникати
- Рух — те, що виконує дію
- Мета — це те, задля чого все робиться.
Арістотель зробив чимале відкриття для всієї логіки — ввів змінні. Цим кроком він показав, що логіка — це не стале вчення про певні речі чи терміни, логіка — це наука про силогізми, що виражені в змінних. Та досліджуючи різні судження, формальна логіка не звертає уваги на їх конкретний зміст, виявляючи структуру, що загальна для предметів різних за змістом.
Відомі твори Арістотеля, що об'єднані під загальною назвою «Органон»:
- Категорії (Categoriae)
- Про тлумачення (De Interpretatione)
- Перші аналітики (Analytica Priora)
- Другі аналітики (Analytica Posteriora)
- Топіка (Topica)
- Про софічні спростування (De Sophisticis Elenchis)
Джерела
Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (червень 2017) |
- Історичні дослідження логіки Я. Лукасевичем [ 30 грудня 2013 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття з математики. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti cherven 2017 Aristotel vivodiv logiku vid greckogo logos slovo ponyattya rozmirkovuvannya rozum i viznachav formalnu logiku yak nauku pro zakoni i formi pravilnogo mislennya Golovnij princip logiki z tih pir stverdzhuye sho pravilnist rozmirkovuvannya viznachayetsya tilki jogo logichnoyu formoyu abo strukturoyu i ne zalezhit vid konkretnogo zmistu sudzhen Logichna forma ce sposib zv yazku zmistovnih sudzhen Najkrashe cya dumka ilyustruyetsya u takomu prikladi rozglyanmo rizni za svoyim konkretnim zmistom sudzhennya Vsi prirodni kviti roslini ta Vsi richki vpadayut u more Dani sudzhennya ye silogizmami Nevazhko pobachiti sho sudzhennya ci rizni za zmistom ale odne pershe istinne a druge ni Prote yih ob yednuye te sho voni pobudovani za logichnoyu formoyu Vsi S ye sut P vsi predmeti danogo rodu mayut pevnu oznaku Sudzhennya mozhut mati napriklad she j taku logichnu formu Yaksho A to B Yaksho istoriya nauka to vona maye svoyi zakoni 1 Barbara Barbari Darii Ferio Celaront Celarent2 Festino Cesaro Cesare Camestres Camestros Baroco3 Darapti Datisi Disamis Felapton Ferison Bocardo4 Bamalip Dimatis Fesapo Fresison Calemes Calemos Aristotel doslidiv poperedno vidomi znannya pro logiku ta stvoriv svoyu vlasnu logichnu sistemu nauku pro formi i zakoni pravilnogo mislennya sposobi deduktivnogo poshuku znan ta doslidzhennya sudzhen na istinnist Osoblivosti logiki Aristotelya Logika stanovit okremu chastinu filosofskoyi sistemi znan Aristotelya Zv yazok logichnogo vchennya pro virnist mirkuvan nerozrivnij iz vchennyam pro istinnist mirkuvan Formuvannya zakoniv logiki teoretichne ta maye ontologichnu ta logichnu viznachenist Aristotel rozvinuv vchennya pro ponyattya u zv yazku z problemoyu zagalnogo Vin viokremiv ponyattya odinichnogo zagalnogo i kategoriyi Dokazovogo znachennya za Aristotelem nabuvaye kategorichnij silogizm Aristotel vpershe zastosuvav elementi formalizaciyi yak osoblivij logichnij metod dlya poznachennya terminiv ta sudzhen Logika Aristotelya vmishuye principi deduktivnoyi ta induktivnoyi formalnoyi ta neformalnoyi modalnoyi i bagatoznachnoyi logiki V lyudini Aristotel viokremlyuye tri dushi roslinnu rist spozhivannya tvarinnu vidchuttya bazhannya rozumnu sho vlastiva tilki lyudini U vchennyah Aristotelya dominuye princip zagalnogo A lyudinu vin harakterizuye yak istotu sho nadilena rozumom Logiku Aristotelya mozhna vidnesti do ontologichnoyi oskilki vin nagoloshuye na chotiroh prichinah buttya Sutnist ye prichinoyu naslidkom yakoyi ye rich same taka yaka vona ye Materiya material mozhe shos vinikati Ruh te sho vikonuye diyu Meta ce te zadlya chogo vse robitsya Aristotel zrobiv chimale vidkrittya dlya vsiyeyi logiki vviv zminni Cim krokom vin pokazav sho logika ce ne stale vchennya pro pevni rechi chi termini logika ce nauka pro silogizmi sho virazheni v zminnih Ta doslidzhuyuchi rizni sudzhennya formalna logika ne zvertaye uvagi na yih konkretnij zmist viyavlyayuchi strukturu sho zagalna dlya predmetiv riznih za zmistom Vidomi tvori Aristotelya sho ob yednani pid zagalnoyu nazvoyu Organon Kategoriyi Categoriae Pro tlumachennya De Interpretatione Pershi analitiki Analytica Priora Drugi analitiki Analytica Posteriora Topika Topica Pro sofichni sprostuvannya De Sophisticis Elenchis DzherelaCya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na storinku obgovorennya za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno cherven 2017 Istorichni doslidzhennya logiki Ya Lukasevichem 30 grudnya 2013 u Wayback Machine Portal Matematika Ce nezavershena stattya z matematiki Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi