Аристокра́тія (від грец. αριστοκρατία (aristokratíа), ἀριστεύς — найкращий і κρατεῖν — правити, тобто влада найкращих) — форма державного ладу, за якої правління здійснюється представниками родової знаті.
Аристократією називають форму правління, при якій державна влада зосереджена в руках привілейованої освіченої знатної меншості. Платон і Аристотель під аристократією розуміли правління освічених (знатних), професійно підготованих людей, які володіють політичним мистецтвом (мистецтвом управління). Пізніше аристократичну форму правління виділяли Полібій, Спіноза, Гоббс, Монтеск'є, Кант та інші. Обґрунтуванням такої форми правління її прихильниками є, як правило, ідея про політичну неповноцінність більшості членів суспільства, якими й покликана правити аристократична еліта.
Як форма правління аристократія протиставляється монархії та демократії.
В стародавні часи аристократичними республіками були Спарта, Рим (6-1 вв. до н. е.) та Карфаген; а в середньовічній Європі — Венеція, Псковська та Новгородська феодальні республіки.
Склад, принципи створення вищих органів державної влади та їх співвідношення відрізняються в різних аристократіях. Наприклад, в Спарті влада знаходилась в руках двох царів, які обирались народними зборами герусії (Ради старійшин) та ефорів. В Римі члени сенату призначались цензором з числа колишніх посадових осіб та представників знатних родин; зі знаті створювались «виборні» магістрати (консули, претори, цензори та еділи). В Карфагені реальну владу мали 2 виборних суффети та виборна Рада старійшин. В Новгороді та Пскові міським патриціатом створювалась Рада правителів (рос. Совет господ).
В аристократичній формі правління народні збори мали дуже невеликі повноваження і відігравали незначну роль. Населення не брало активної участі в державному житті. Вибори мали, значною мірою, фіктивний характер, а посадові особи були представниками знаті (спартіатів в Спарті, патриціїв в Римі, патриціата в середньовічних республіках).
В аристократії, при створенні органів державної влади з вузького кола знаті, сильну тенденцію має принцип спадкування. Серед вільного населення грецьких полісів невелику групу становили аристократи-представники і нащадки родової знаті, які володіли великими ділянками землі, ремісничими майстернями і кораблями.
Література
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
Посилання
- АРИСТОКРАТІЯ [ 26 квітня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — Київ : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл.
- Аристократія [ 11 березня 2021 у Wayback Machine.] // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1957. — Т. 1, кн. I : Літери А — Б. — С. 46-47. — 1000 екз.
![]() | Це незавершена стаття про політику. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття з історії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya pro formu derzhavnogo pravlinnya Pro suspilnij stan div Aristokratiya stan Aristokra tiya vid grec aristokratia aristokratia ἀristeys najkrashij i krateῖn praviti tobto vlada najkrashih forma derzhavnogo ladu za yakoyi pravlinnya zdijsnyuyetsya predstavnikami rodovoyi znati Aristokratiyeyu nazivayut formu pravlinnya pri yakij derzhavna vlada zoseredzhena v rukah privilejovanoyi osvichenoyi znatnoyi menshosti Platon i Aristotel pid aristokratiyeyu rozumili pravlinnya osvichenih znatnih profesijno pidgotovanih lyudej yaki volodiyut politichnim mistectvom mistectvom upravlinnya Piznishe aristokratichnu formu pravlinnya vidilyali Polibij Spinoza Gobbs Montesk ye Kant ta inshi Obgruntuvannyam takoyi formi pravlinnya yiyi prihilnikami ye yak pravilo ideya pro politichnu nepovnocinnist bilshosti chleniv suspilstva yakimi j poklikana praviti aristokratichna elita Yak forma pravlinnya aristokratiya protistavlyayetsya monarhiyi ta demokratiyi V starodavni chasi aristokratichnimi respublikami buli Sparta Rim 6 1 vv do n e ta Karfagen a v serednovichnij Yevropi Veneciya Pskovska ta Novgorodska feodalni respubliki Sklad principi stvorennya vishih organiv derzhavnoyi vladi ta yih spivvidnoshennya vidriznyayutsya v riznih aristokratiyah Napriklad v Sparti vlada znahodilas v rukah dvoh cariv yaki obiralis narodnimi zborami gerusiyi Radi starijshin ta eforiv V Rimi chleni senatu priznachalis cenzorom z chisla kolishnih posadovih osib ta predstavnikiv znatnih rodin zi znati stvoryuvalis viborni magistrati konsuli pretori cenzori ta edili V Karfageni realnu vladu mali 2 vibornih suffeti ta viborna Rada starijshin V Novgorodi ta Pskovi miskim patriciatom stvoryuvalas Rada praviteliv ros Sovet gospod V aristokratichnij formi pravlinnya narodni zbori mali duzhe neveliki povnovazhennya i vidigravali neznachnu rol Naselennya ne bralo aktivnoyi uchasti v derzhavnomu zhitti Vibori mali znachnoyu miroyu fiktivnij harakter a posadovi osobi buli predstavnikami znati spartiativ v Sparti patriciyiv v Rimi patriciata v serednovichnih respublikah V aristokratiyi pri stvorenni organiv derzhavnoyi vladi z vuzkogo kola znati silnu tendenciyu maye princip spadkuvannya Sered vilnogo naselennya greckih polisiv neveliku grupu stanovili aristokrati predstavniki i nashadki rodovoyi znati yaki volodili velikimi dilyankami zemli remisnichimi majsternyami i korablyami LiteraturaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 PosilannyaARISTOKRATIYa 26 kvitnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini Kiyiv Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il Aristokratiya 11 bereznya 2021 u Wayback Machine Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1957 T 1 kn I Literi A B S 46 47 1000 ekz Ce nezavershena stattya pro politiku Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ce nezavershena stattya z istoriyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi