Анакреонт (грец. Ανακρέων, близько 570 до н. е. — близько 485 до н. е.) — давньогрецький ліричний поет, представник монодичної лірики.
Анакреонт | ||||
---|---|---|---|---|
дав.-гр. Ἀνακρέων | ||||
| ||||
Народився | 570 до н. е.[1] Теос, d, Ізмір (іл), Туреччина[1] | |||
Помер | 485 до н. е.[1] Теос, d, Ізмір (іл), Туреччина[1] | |||
Діяльність | поет, письменник, епіграматист, гофмейстер | |||
Мова творів | давньогрецька | |||
| ||||
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJpTDBGdVlXTnlaVzl1WDB4dmRYWnlaUzVxY0djdk1qSXdjSGd0UVc1aFkzSmxiMjVmVEc5MWRuSmxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Біографія
Народився в Теосі, у Малій Азії. Відомо, що із наступом персів близько 545 до н. е. Анакреонт переселився разом зі співгромадянами в Абдери, які були тоді заново засновані теосцями, що рятувалися від ворога. Через деякий час Анакреонт отримав запрошення від тирана Самоса Полікрата, куди і перебрався після завоювання Теоса греками. Анакреонт усе життя був вірний епікурейським настроям, дух розкоші й веселощів розбещеного на східний манер суспільства, що панував при дворі тирана, прийшлися йому до смаку. Коли в 522 до н. е. Полікрат помер, Анакреонт переселився в Афіни, до двору тирана Гіппарха, сина Пісістрата. Особлива дружба зв'язувала його з Гіппієм, що був аматором літератури і мистецтва. Час і місце смерті Анакреонта точно невідомі. Можливо, після смерті Гіппарха та вигнання він повернувся на Теос, де жителі поставили йому символічний надгробок і статую. Однак незвичайні почесті, якими оточили Анакреонта афіняни, які також установили на Акрополі його статую роботи Фідія, дають підстави припускати, що Анакреонт, подібно Сімоніду, міг прожити в Афінах до початку V ст. до н. е. За античною традицією Анакреонт прожив 85 років. Про походження і життя Анакреонта відомо небагато. Анакреонт народився в м. Теос в Іонії. Джерела згадують чотири можливі імені його батька: Скіфіан, Евмел, Парфеній, Арістокріт.
Вірші Анакреонта, написані на іонійському діалекті грецької мови, призначалися для сольного співу чи декламації у супроводі музичного інструменту (ймовірно, ліри, звідси говорять про «ліриці» Анакреонта).
У своїй творчості Анакреонт — спадкоємець Алкея і Сафо, ліричних поетів, що родом з Лесбосу, проте тон його світський, дотепний, часто глузливо-іронічний. Не був Анакреонт і розгульним п'яницею або дряхлим тяганиною, яким його нерідко представляє традиція. Цю репутацію йому створили безліч імітаторів, що жили в епоху еллінізму і за часів Візантійської імперії, в чиїх Анакреонтичних творах надмірно підкреслюється любовний або застільний момент і на зміну витонченої свіжості оригіналу приходить нудотна, хоча часом чарівна, фривольність. В Афінах Анакреонт був надзвичайно популярним, наприклад, на Акрополі Анакреонта була встановлена статуя, поруч зі статуєю його друга Ксантиппа. На кількох Теосского монетах Анакреонт представлений з лірою в руках, іноді сидячи, іноді стоячи. У 1835 р. в районі сабінських гір в Італії була знайдена статуя, що зберігається сьогодні в Галереї Боргезе, вважається, що ця статуя зображує Анакреонта
У 545 до н.е, перед завоюванням Теоса персами, разом з групою співгромадян Анакреонт встиг втекти до Фракії, де теосці відновили колонію Абдери (грецькі міста Малої Азії незабаром після цього були захоплені знаменитим Гарпаг, одним з воєначальників Кіра Великого). Перед вигнанням Анакреонта, очевидно, довелось взяти участь у бойових діях, в яких, за його власним визнанням, він не відзначився.
Через деякий час Анакреонт отримав запрошення від тирана Самоса Полікрата, при дворі якого перебував до 522 до н. е.. Анакреонт згадує, що був у тирана наставником, про те, що він мав довіру Полікрата, згадує Геродот. [1] У відповідь на розташування і протекцію, Анакреонт присвятив своєму патрону серію хвалебних од.
Після загибелі Полікрата Анакреонт переїхав в Афіни, до двору тирана Гіппарха, сина Пісістрата. Гіппарх, який успадкував літературні смаки свого батька, направив за Анакреонтом спеціальне посольство на пятідесятівесельной галері. В Афінах Анакреонт познайомився з Симонідом та іншими членами блискучого поетичного оточення, що зібрався при дворі Гіппарха.
Час і місце смерті Анакреонта невідомі. Коли після вбивства Гіппарха суспільство літераторів розпалося, Анакреонт, ймовірно, повернувся в своє рідне Теос, де, за свідченням епітафії, приписується Сімоніду, помер і був похований. За іншими свідченнями, перш ніж повернутися в Теос, Анакреонт супроводжував Симоніда у Фессалію, до двору Ехекратіда, царя фессалійський династії Елеадів.
Лукіан Анакреонта згадує в числі прославлених довгожителів; за його відомостями, Анакреонт помер у віці 85 років. З історії, яку наводить Пліній Старший, Анакреонт помер, поперхнувшись виноградною кісточкою (історія представляється анекдотичною і навряд чи заслуговує серйозного розгляду).
Творчість
В Афінах Анакреонт був надзвичайно популярним, наприклад, на Акрополі Анакреонта була встановлена статуя, поруч зі статуєю його друга Ксантиппа. На кількох Теосських монетах Анакреонт представлений з лірою в руках, іноді сидячи, іноді стоячи. У 1835 р. в районі сабінських гір в Італії була знайдена статуя, що зберігається сьогодні в Галереї Боргезе, вважається, що ця статуя зображує Анакреонта.
Вірші Анакреонта, написані на іонійському діалекті грецької мови, призначалися для сольного співу чи декламації у супроводі музичного інструменту (ймовірно, ліри, звідси говорять про «ліриці» Анакреонта).
Афіней і Суду згадують про п'ять книгах текстів Анакреонта, підготовлених в Олександрійській школі; три книги ліричних творів, одна — ямбічних і одна — елегійних. До наших днів дійшли незначні фрагменти, зібрані з цитат пізніших авторів.
У число ліричних творів, крім гімнів і Парфеній (хорових пісень, які виконувалися дівчатами), входять також любовні пісні і вірші-скарги на швидкоплинність молодості і швидкий прихід старості. Инвективной інтонації зустрічаються в ямбічних творах; найвідоміші тут — звернення до «фракійському лошаті», норовистість якої потребує приборкання; злісний випад проти багатого вискочки по імені Артемон.
Анакреонт — спадкоємець Алкея та Сапфо, а проте тон його текстів більш світський і насмішкуватий. Концепція Анакреонта характеризується простотою у сприйнятті світу, іронією по відношенню до самого себе; глибоке почуття і пристрасть у Анакреонта відсутні. Основні мотиви — розмірене, свідомо культивується насолоду радостями життя: любов'ю, вином, бенкетами, свободою думки, емоційний фон — передчуття смерті і тягот старості. Порівняйте сприйняття кохання у поезіях Сапфо i, наприклад, цьому вірші Анакреонта, де ужито відому блискучу алегорію — паралелізм: непокірлива примхлива жінка чи дівчина порівнюється з необ'їждженою кобилицею, що вільно скаче і пасеться на луках, а досвідчений у коханні ліричний герой — із умілим вершником, здатним «приборкувати непокірних» («об'їжджати кобилиць»): «Кобилице фракіянко, чом од мене ты втікаєш, / Косо дивлячись на мене, ніби справді неук я ? / Почекай, тобі вудила я накину и скерую , / Взявши повід, біг твій бистрий на призначену мету. / Нині ти лише по луках вільно скачеш и пасешся, / Досі, мабуть, не траплявся вершник сміливий тобі» (переклад Г.Кочура).
У деяких своїх рядках Анакреонт неначе навмисне пародіює Сапфо. Там, де в поетеси наявна пристрасна та щира молитва-благання до богині кохання Афродіти («… Я молю тебе, не смути мені ти / Серця, богине…»), в Анакреонта знаходимо напівжартівливе вишукано-стилізоване звертання до бога виноградарства і виноробства Діоніса.
Тож, хоча, здавалося б, він пише про те саме почуття кохання, яке описане і у поезіях Сапфо, вірші цих двох представників монодичної меліки є принципово різними. Адже якщо для поетеси з Лесбосу кохання — це всеохопна пристрасть, яка хвилює її до глибини душі, то для Анакреонта стосунки між чоловіком і жінкою сприймаються як одна з розваг, життєвих насолод, що не варта серйозних і глибоких почуттів і переживань:
Золотоволосий Ерот мене
Знову поцілив пурпурним м’ячем -
Дівчину в барвних сандалях тепер
Каже мені забавляти.
Лиш залишалося кляте дівча, -
З Лесбосу славного родом воно, -
Та й осміявсши мою сивину,
Іншому звабно моргає.
Переклад А.Содомори
Жодного натяку на докучливі ревнощі або любовні муки у віршах Анакреонта не знайдеш. Його не лише не ображає, а десь навіть потішає, що «кляте дівча» (яке йому, сивочолому, годиться не знати в які нащадки) осміяло його сивину та «іншому звабно моргає». До того ж у творі є промовисте слово — «знову» («Ерот мене знову поцілив…»), отже для сивого «пустуна» цей випадок із лесбійською юнкою не є чимось винятковим або випадковим. До слова, випадково чи ні це «кляте дівча» з вірша Анакреонта, як і Сапфо, було саме з Лесбосу — цікаве питання для окремої наукової розвідки.
В епоху політичних і соціальних переворотів, коли на очах Анакреонта так часто падали одні й піднімалися інші, поет «цінував легкі, швидкоплинні радості, прагнув до цього, зневажав мінливості майбутнього і забував про безповоротний минулому». Культ цього у Анакреонта, тим не менш, пройнятий духом поміркованості, оргіастічность йому чужа; вино «розбавлене водою, щоб пісня за чашею залишалася стрункою». Афіней зауважує, що Анакреонт «був тверезим, коли писав»; сам Анакреонт (а пізніше — наслідує йому Горацій) рішуче відкидає «скіфство» з його буйством; поет оспівує «любов до согласному гімну за повною чашею». Анакреонт зовсім не є прихильником розгульних оргій, вакханалій (від «Вакх» — одного з імен Діоніса). Він полюбляє чіткий лад і порядок навіть у хмільному застіллі. Тож недаремно характерним початком, «заспівом» поезій Анакреонта є звернення до прислуги (хлопця, юнака) з наказом принести вина і води для бенкету. А розваги з жінками він називає поетично — боротьбою з богом кохання Еротом:
Принеси води,юначе,i вина подай швиденько
I вінки духмяні з квітів, щоб з Еротом поборотись.
Ну же,пиймо не як скіфи, що без пісні сидять тихо.
Не люблю я нудьгувати: на бенкеті з вином разом
Давай пісню,серцю милу.
Про Ерота, що пов'язки із пахучих носить квітів,
Пісню буду співати: він володар над богами
Й людей також підкоряє.
Переклад В.Маслюка
Стан закоханого він порівнював з відчуттями «ужаленого бджолою Ерота». А в стані вжаленого бджолою грайливості мало — це елементарно боляче. Отже, кохання — це не просто забавка, а й болючі, серйозні відчуття. В іншому вірші він порівнює «удар кохання» по своєму серцю із загартуванням металу («Неначе коваль молотом, знову Ерот мене вдарив, / I враз укинув мене до крижаної купелі…»). Анакреонт також розмірковував над сенсом людського буття, описував скарги на долю молодої жінки, яка очікує смерті як порятунку, психологічно точно відтворював почуття старої людини, яка боїться смерті:
Сивина вкриває скроні, голова моя сріблиться,
Молоді літа відрадні проминули; зуби слабнуть.
Відліта життя солодке - небагато вже лишилось.
Зупинить ридань не можу, бо мене лякає Тартар,
Бо страшить Аїда темне підземелля; важко в нього
Увійти; коли ж увійдем - повороту нам не буде.
Переклад Г.Кочура
Анакреонт був відомий також як автор гімнів. Найвідоміші і вважаються найкращими два коротких гімни Артеміді і Діонісу (збереглося вісім та одинадцять рядків відповідно).
Анакреонтика
Стиль написання віршів Анакреонта захоплював його послідовників. Згодом утворився новий різновид лірики — анакреотична поезія, де панує життєрадісне, світле світосприйняття, перейняте мотивами земного щастя, гедонізму та кохання. Ось характерний вірш із Анакреонтики (з промовистою назвою «Анакреонт і жінки»), де легко простежується відлуння творчості поета:
Жінки мені говорять:
«Ти дід,Анакреонте,
Лише поглянь у люстро.-
Волосся вже немає,
Все тім'я в тебе голе».
Чи в мене є волосся,
Чи все повипадало -
Не знаю, тільки знаю,-
Одне старому лічить -
Тим більше розважатись,
Чим ближчий він до Мойри.
(Переклад А. Білецького)
До наших часів дійшли лише окремі уривки творів Анакреонта, зате від пізньої античності (очевидно, від доби елінізму) збереглася ціла збірка наслідувань його творів, т. зв. «анакреонтичні вірші». Вона вміщувала лише 59 творів і була додана до т. зв. «Палатинської антології», збірки творів античних поетів, укладеної в X ст. візантійцем Констянтином Кефалою, яку, в свою чергу, в XVI ст. було вкотре доповнено. Саме ця доповнена збірка та деякі вірші Горація і стали тими зразками, що їх наслідували поети Відродження й Просвітництва, а також анакреонтики Західної Європи й Росії у XVIII—XIX століттях: Вольтер і Парні — у Франції, Глейм — у Німеччині, Державін, Батюшков, юний Пушкін — у Росії (до слова, в жартівливому вірші «Моё завещание друзьям» (1815) Пушкін прямо назвав своїм учителем саме Анакреонта).
Спадок
Пісні Анакреонта у класичний період часто співали на бенкетах. Приклад російської анакреонтической поезії
Анакреонт не був «п'яницею і тяганиною», яким його нерідко представляє традиція; таку репутацію поетові створили безліч наслідувань пізніших епох, зокрема деякі епіграми (в яких напр. Йому приписується «потрійне поклоніння» музі, провину і любові) і збірник, відомий під назвою «Anacreontea». Наслідування Анакреонта породило т. н. анакреонтической поезію пізньої античності, Відродження і Просвітництва.
«Anacreontea» зберігся в рукописі X ст. і був опублікований в 1554 р. з латинського перекладу Анрі Етьєн (про походження самого рукопису нічого не відомо). Збірник містить іноді дуже витончені, у стилі і дусі Анакреонта вірші, проте надмірно підкреслюють любовний або застільний момент. Тонку свіжість оригіналу часто змінює нудотно (хоча іноді признанно чарівна) фривольність, не властива самому Анакреонта. Збірник був написаний в олександрійську (і частиною пізнішу) епоху, коли цей жанр був у моді серед багатих класів великих торгових міст. Ця збірка згодом і створив славу Анакреонта і викликав неодноразові наслідування в пізнішій літературі.
Велика популярність поета в Європі XVII—XVIII вв. сходить саме до псевдоанакреонтіческой поезії. Захоплення філософією Епікура, поширене в Європі цього часу, сприяло розвитку сучасної анакреонтической поезії. У російській літературі виділяються твори, які в рамках цієї традиції створював Г. Р. Державін, М. В. Ломоносов, К. Н. Батюшков, А. С. Пушкін; у Франції — Е. Хлопці, А. Шеньє, Вольтер, П . Беранже, Шолье; в Італії — Луї-Віктор Савіола, у Німеччині — Глейм, Гагедорн, Лессінг, в Англії — М. Прайер, Е. Уоллер, Дж. Гей.
Творів Анакреонта залишилося дуже мало, і ті лише в нечисленних уривках. У XVI ст. французький дослідник Етьєн видав збірку віршів поета та пізніших наслідувань його. Наслідування сприйняли як справжні твори Анакреонта, і вся анакреотична лірика розвивалася під впливом цієї збірки.
Переклади
Баженов О. М. 1861 року видав переклад «Пісень Анакреона» у Росії.
Див. також
- 2339 Анакреон — астероїд, названий на честь поета.
Примітки
- Roux P. d. Nouveau Dictionnaire des œuvres de tous les temps et tous les pays — 2 — Éditions Robert Laffont, 1994. — Vol. 1. — P. 85. —
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — .
Література
- Вірші Анакреонта Теосского. СПб, 1829
- Пісні Анакреонта. У пров. А. Баженова, М., 1861
- Анакреонт. У пров. Водовозової, СПБ., 1888
- Анакреонт. Перше повне зібрання його творів у перекладах російських письменників. СПб, 1896
- У СБ: Антична лірика. М., 1968
- Коган П. С., Нариси з історії стародавніх літератур, т. II, «Грецька література», П., 1908, 1912, 1923
- Круазе А. і М., Історія грецької літератури, П., 1916
- У СБ: Антична лірика. М., 1968
- Ковбасенко Ю. І. Антична література: Навчальний посібник для студентів. 2-ге видання, розширене та доповнене. — К.: Київський ун-тет імені Бориса Грінченка, 2012. — 248 с.
Посилання
- Анакреонт [ 25 лютого 2022 у Wayback Machine.] // ВУЕ
- Анакреонт // Зарубіжні письменники : енциклопедичний довідник : у 2 т. / за ред. Н. Михальської та Б. Щавурського. — Тернопіль : Навчальна книга — Богдан, 2005. — Т. 1 : А — К. — С. 35. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Anakreont grec Anakrewn blizko 570 do n e blizko 485 do n e davnogreckij lirichnij poet predstavnik monodichnoyi liriki Anakreontdav gr ἈnakrewnNarodivsya 570 do n e 1 Teos d Izmir il Turechchina 1 Pomer 485 do n e 1 Teos d Izmir il Turechchina 1 Diyalnist poet pismennik epigramatist gofmejsterMova tvoriv davnogrecka Anakreont u Vikishovishi Anakreont marmur LuvrBiografiyaNarodivsya v Teosi u Malij Aziyi Vidomo sho iz nastupom persiv blizko 545 do n e Anakreont pereselivsya razom zi spivgromadyanami v Abderi yaki buli todi zanovo zasnovani teoscyami sho ryatuvalisya vid voroga Cherez deyakij chas Anakreont otrimav zaproshennya vid tirana Samosa Polikrata kudi i perebravsya pislya zavoyuvannya Teosa grekami Anakreont use zhittya buv virnij epikurejskim nastroyam duh rozkoshi j veseloshiv rozbeshenogo na shidnij maner suspilstva sho panuvav pri dvori tirana prijshlisya jomu do smaku Koli v 522 do n e Polikrat pomer Anakreont pereselivsya v Afini do dvoru tirana Gipparha sina Pisistrata Osobliva druzhba zv yazuvala jogo z Gippiyem sho buv amatorom literaturi i mistectva Chas i misce smerti Anakreonta tochno nevidomi Mozhlivo pislya smerti Gipparha ta vignannya vin povernuvsya na Teos de zhiteli postavili jomu simvolichnij nadgrobok i statuyu Odnak nezvichajni pochesti yakimi otochili Anakreonta afinyani yaki takozh ustanovili na Akropoli jogo statuyu roboti Fidiya dayut pidstavi pripuskati sho Anakreont podibno Simonidu mig prozhiti v Afinah do pochatku V st do n e Za antichnoyu tradiciyeyu Anakreont prozhiv 85 rokiv Pro pohodzhennya i zhittya Anakreonta vidomo nebagato Anakreont narodivsya v m Teos v Ioniyi Dzherela zgaduyut chotiri mozhlivi imeni jogo batka Skifian Evmel Parfenij Aristokrit Virshi Anakreonta napisani na ionijskomu dialekti greckoyi movi priznachalisya dlya solnogo spivu chi deklamaciyi u suprovodi muzichnogo instrumentu jmovirno liri zvidsi govoryat pro lirici Anakreonta U svoyij tvorchosti Anakreont spadkoyemec Alkeya i Safo lirichnih poetiv sho rodom z Lesbosu prote ton jogo svitskij dotepnij chasto gluzlivo ironichnij Ne buv Anakreont i rozgulnim p yaniceyu abo dryahlim tyaganinoyu yakim jogo neridko predstavlyaye tradiciya Cyu reputaciyu jomu stvorili bezlich imitatoriv sho zhili v epohu ellinizmu i za chasiv Vizantijskoyi imperiyi v chiyih Anakreontichnih tvorah nadmirno pidkreslyuyetsya lyubovnij abo zastilnij moment i na zminu vitonchenoyi svizhosti originalu prihodit nudotna hocha chasom charivna frivolnist V Afinah Anakreont buv nadzvichajno populyarnim napriklad na Akropoli Anakreonta bula vstanovlena statuya poruch zi statuyeyu jogo druga Ksantippa Na kilkoh Teosskogo monetah Anakreont predstavlenij z liroyu v rukah inodi sidyachi inodi stoyachi U 1835 r v rajoni sabinskih gir v Italiyi bula znajdena statuya sho zberigayetsya sogodni v Galereyi Borgeze vvazhayetsya sho cya statuya zobrazhuye Anakreonta U 545 do n e pered zavoyuvannyam Teosa persami razom z grupoyu spivgromadyan Anakreont vstig vtekti do Frakiyi de teosci vidnovili koloniyu Abderi grecki mista Maloyi Aziyi nezabarom pislya cogo buli zahopleni znamenitim Garpag odnim z voyenachalnikiv Kira Velikogo Pered vignannyam Anakreonta ochevidno dovelos vzyati uchast u bojovih diyah v yakih za jogo vlasnim viznannyam vin ne vidznachivsya Cherez deyakij chas Anakreont otrimav zaproshennya vid tirana Samosa Polikrata pri dvori yakogo perebuvav do 522 do n e Anakreont zgaduye sho buv u tirana nastavnikom pro te sho vin mav doviru Polikrata zgaduye Gerodot 1 U vidpovid na roztashuvannya i protekciyu Anakreont prisvyativ svoyemu patronu seriyu hvalebnih od Pislya zagibeli Polikrata Anakreont pereyihav v Afini do dvoru tirana Gipparha sina Pisistrata Gipparh yakij uspadkuvav literaturni smaki svogo batka napraviv za Anakreontom specialne posolstvo na pyatidesyativeselnoj galeri V Afinah Anakreont poznajomivsya z Simonidom ta inshimi chlenami bliskuchogo poetichnogo otochennya sho zibravsya pri dvori Gipparha Chas i misce smerti Anakreonta nevidomi Koli pislya vbivstva Gipparha suspilstvo literatoriv rozpalosya Anakreont jmovirno povernuvsya v svoye ridne Teos de za svidchennyam epitafiyi pripisuyetsya Simonidu pomer i buv pohovanij Za inshimi svidchennyami persh nizh povernutisya v Teos Anakreont suprovodzhuvav Simonida u Fessaliyu do dvoru Ehekratida carya fessalijskij dinastiyi Eleadiv Lukian Anakreonta zgaduye v chisli proslavlenih dovgozhiteliv za jogo vidomostyami Anakreont pomer u vici 85 rokiv Z istoriyi yaku navodit Plinij Starshij Anakreont pomer poperhnuvshis vinogradnoyu kistochkoyu istoriya predstavlyayetsya anekdotichnoyu i navryad chi zaslugovuye serjoznogo rozglyadu TvorchistV Afinah Anakreont buv nadzvichajno populyarnim napriklad na Akropoli Anakreonta bula vstanovlena statuya poruch zi statuyeyu jogo druga Ksantippa Na kilkoh Teosskih monetah Anakreont predstavlenij z liroyu v rukah inodi sidyachi inodi stoyachi U 1835 r v rajoni sabinskih gir v Italiyi bula znajdena statuya sho zberigayetsya sogodni v Galereyi Borgeze vvazhayetsya sho cya statuya zobrazhuye Anakreonta Virshi Anakreonta napisani na ionijskomu dialekti greckoyi movi priznachalisya dlya solnogo spivu chi deklamaciyi u suprovodi muzichnogo instrumentu jmovirno liri zvidsi govoryat pro lirici Anakreonta Afinej i Sudu zgaduyut pro p yat knigah tekstiv Anakreonta pidgotovlenih v Oleksandrijskij shkoli tri knigi lirichnih tvoriv odna yambichnih i odna elegijnih Do nashih dniv dijshli neznachni fragmenti zibrani z citat piznishih avtoriv U chislo lirichnih tvoriv krim gimniv i Parfenij horovih pisen yaki vikonuvalisya divchatami vhodyat takozh lyubovni pisni i virshi skargi na shvidkoplinnist molodosti i shvidkij prihid starosti Invektivnoj intonaciyi zustrichayutsya v yambichnih tvorah najvidomishi tut zvernennya do frakijskomu loshati norovistist yakoyi potrebuye priborkannya zlisnij vipad proti bagatogo viskochki po imeni Artemon Anakreont spadkoyemec Alkeya ta Sapfo a prote ton jogo tekstiv bilsh svitskij i nasmishkuvatij Koncepciya Anakreonta harakterizuyetsya prostotoyu u sprijnyatti svitu ironiyeyu po vidnoshennyu do samogo sebe gliboke pochuttya i pristrast u Anakreonta vidsutni Osnovni motivi rozmirene svidomo kultivuyetsya nasolodu radostyami zhittya lyubov yu vinom benketami svobodoyu dumki emocijnij fon peredchuttya smerti i tyagot starosti Porivnyajte sprijnyattya kohannya u poeziyah Sapfo i napriklad comu virshi Anakreonta de uzhito vidomu bliskuchu alegoriyu paralelizm nepokirliva primhliva zhinka chi divchina porivnyuyetsya z neob yizhdzhenoyu kobiliceyu sho vilno skache i pasetsya na lukah a dosvidchenij u kohanni lirichnij geroj iz umilim vershnikom zdatnim priborkuvati nepokirnih ob yizhdzhati kobilic Kobilice frakiyanko chom od mene ty vtikayesh Koso divlyachis na mene nibi spravdi neuk ya Pochekaj tobi vudila ya nakinu i skeruyu Vzyavshi povid big tvij bistrij na priznachenu metu Nini ti lishe po lukah vilno skachesh i paseshsya Dosi mabut ne traplyavsya vershnik smilivij tobi pereklad G Kochura U deyakih svoyih ryadkah Anakreont nenache navmisne parodiyuye Sapfo Tam de v poetesi nayavna pristrasna ta shira molitva blagannya do bogini kohannya Afroditi Ya molyu tebe ne smuti meni ti Sercya bogine v Anakreonta znahodimo napivzhartivlive vishukano stilizovane zvertannya do boga vinogradarstva i vinorobstva Dionisa Tozh hocha zdavalosya b vin pishe pro te same pochuttya kohannya yake opisane i u poeziyah Sapfo virshi cih dvoh predstavnikiv monodichnoyi meliki ye principovo riznimi Adzhe yaksho dlya poetesi z Lesbosu kohannya ce vseohopna pristrast yaka hvilyuye yiyi do glibini dushi to dlya Anakreonta stosunki mizh cholovikom i zhinkoyu sprijmayutsya yak odna z rozvag zhittyevih nasolod sho ne varta serjoznih i glibokih pochuttiv i perezhivan Zolotovolosij Erot mene Znovu pociliv purpurnim m yachem Divchinu v barvnih sandalyah teper Kazhe meni zabavlyati Lish zalishalosya klyate divcha Z Lesbosu slavnogo rodom vono Ta j osmiyavsshi moyu sivinu Inshomu zvabno morgaye Pereklad A Sodomori Zhodnogo natyaku na dokuchlivi revnoshi abo lyubovni muki u virshah Anakreonta ne znajdesh Jogo ne lishe ne obrazhaye a des navit potishaye sho klyate divcha yake jomu sivocholomu goditsya ne znati v yaki nashadki osmiyalo jogo sivinu ta inshomu zvabno morgaye Do togo zh u tvori ye promoviste slovo znovu Erot mene znovu pociliv otzhe dlya sivogo pustuna cej vipadok iz lesbijskoyu yunkoyu ne ye chimos vinyatkovim abo vipadkovim Do slova vipadkovo chi ni ce klyate divcha z virsha Anakreonta yak i Sapfo bulo same z Lesbosu cikave pitannya dlya okremoyi naukovoyi rozvidki V epohu politichnih i socialnih perevorotiv koli na ochah Anakreonta tak chasto padali odni j pidnimalisya inshi poet cinuvav legki shvidkoplinni radosti pragnuv do cogo znevazhav minlivosti majbutnogo i zabuvav pro bezpovorotnij minulomu Kult cogo u Anakreonta tim ne mensh projnyatij duhom pomirkovanosti orgiastichnost jomu chuzha vino rozbavlene vodoyu shob pisnya za chasheyu zalishalasya strunkoyu Afinej zauvazhuye sho Anakreont buv tverezim koli pisav sam Anakreont a piznishe nasliduye jomu Goracij rishuche vidkidaye skifstvo z jogo bujstvom poet ospivuye lyubov do soglasnomu gimnu za povnoyu chasheyu Anakreont zovsim ne ye prihilnikom rozgulnih orgij vakhanalij vid Vakh odnogo z imen Dionisa Vin polyublyaye chitkij lad i poryadok navit u hmilnomu zastilli Tozh nedaremno harakternim pochatkom zaspivom poezij Anakreonta ye zvernennya do prislugi hlopcya yunaka z nakazom prinesti vina i vodi dlya benketu A rozvagi z zhinkami vin nazivaye poetichno borotboyu z bogom kohannya Erotom Prinesi vodi yunache i vina podaj shvidenko I vinki duhmyani z kvitiv shob z Erotom poborotis Nu zhe pijmo ne yak skifi sho bez pisni sidyat tiho Ne lyublyu ya nudguvati na benketi z vinom razom Davaj pisnyu sercyu milu Pro Erota sho pov yazki iz pahuchih nosit kvitiv Pisnyu budu spivati vin volodar nad bogami J lyudej takozh pidkoryaye Pereklad V Maslyuka Stan zakohanogo vin porivnyuvav z vidchuttyami uzhalenogo bdzholoyu Erota A v stani vzhalenogo bdzholoyu grajlivosti malo ce elementarno bolyache Otzhe kohannya ce ne prosto zabavka a j bolyuchi serjozni vidchuttya V inshomu virshi vin porivnyuye udar kohannya po svoyemu sercyu iz zagartuvannyam metalu Nenache koval molotom znovu Erot mene vdariv I vraz ukinuv mene do krizhanoyi kupeli Anakreont takozh rozmirkovuvav nad sensom lyudskogo buttya opisuvav skargi na dolyu molodoyi zhinki yaka ochikuye smerti yak poryatunku psihologichno tochno vidtvoryuvav pochuttya staroyi lyudini yaka boyitsya smerti Sivina vkrivaye skroni golova moya sriblitsya Molodi lita vidradni prominuli zubi slabnut Vidlita zhittya solodke nebagato vzhe lishilos Zupinit ridan ne mozhu bo mene lyakaye Tartar Bo strashit Ayida temne pidzemellya vazhko v nogo Uvijti koli zh uvijdem povorotu nam ne bude Pereklad G Kochura Anakreont buv vidomij takozh yak avtor gimniv Najvidomishi i vvazhayutsya najkrashimi dva korotkih gimni Artemidi i Dionisu zbereglosya visim ta odinadcyat ryadkiv vidpovidno AnakreontikaStil napisannya virshiv Anakreonta zahoplyuvav jogo poslidovnikiv Zgodom utvorivsya novij riznovid liriki anakreotichna poeziya de panuye zhittyeradisne svitle svitosprijnyattya perejnyate motivami zemnogo shastya gedonizmu ta kohannya Os harakternij virsh iz Anakreontiki z promovistoyu nazvoyu Anakreont i zhinki de legko prostezhuyetsya vidlunnya tvorchosti poeta Zhinki meni govoryat Ti did Anakreonte Lishe poglyan u lyustro Volossya vzhe nemaye Vse tim ya v tebe gole Chi v mene ye volossya Chi vse povipadalo Ne znayu tilki znayu Odne staromu lichit Tim bilshe rozvazhatis Chim blizhchij vin do Mojri Pereklad A Bileckogo Do nashih chasiv dijshli lishe okremi urivki tvoriv Anakreonta zate vid piznoyi antichnosti ochevidno vid dobi elinizmu zbereglasya cila zbirka nasliduvan jogo tvoriv t zv anakreontichni virshi Vona vmishuvala lishe 59 tvoriv i bula dodana do t zv Palatinskoyi antologiyi zbirki tvoriv antichnih poetiv ukladenoyi v X st vizantijcem Konstyantinom Kefaloyu yaku v svoyu chergu v XVI st bulo vkotre dopovneno Same cya dopovnena zbirka ta deyaki virshi Goraciya i stali timi zrazkami sho yih nasliduvali poeti Vidrodzhennya j Prosvitnictva a takozh anakreontiki Zahidnoyi Yevropi j Rosiyi u XVIII XIX stolittyah Volter i Parni u Franciyi Glejm u Nimechchini Derzhavin Batyushkov yunij Pushkin u Rosiyi do slova v zhartivlivomu virshi Moyo zaveshanie druzyam 1815 Pushkin pryamo nazvav svoyim uchitelem same Anakreonta SpadokPisni Anakreonta u klasichnij period chasto spivali na benketah Priklad rosijskoyi anakreonticheskoj poeziyi Anakreont ne buv p yaniceyu i tyaganinoyu yakim jogo neridko predstavlyaye tradiciya taku reputaciyu poetovi stvorili bezlich nasliduvan piznishih epoh zokrema deyaki epigrami v yakih napr Jomu pripisuyetsya potrijne pokloninnya muzi provinu i lyubovi i zbirnik vidomij pid nazvoyu Anacreontea Nasliduvannya Anakreonta porodilo t n anakreonticheskoj poeziyu piznoyi antichnosti Vidrodzhennya i Prosvitnictva Anacreontea zberigsya v rukopisi X st i buv opublikovanij v 1554 r z latinskogo perekladu Anri Etyen pro pohodzhennya samogo rukopisu nichogo ne vidomo Zbirnik mistit inodi duzhe vitoncheni u stili i dusi Anakreonta virshi prote nadmirno pidkreslyuyut lyubovnij abo zastilnij moment Tonku svizhist originalu chasto zminyuye nudotno hocha inodi priznanno charivna frivolnist ne vlastiva samomu Anakreonta Zbirnik buv napisanij v oleksandrijsku i chastinoyu piznishu epohu koli cej zhanr buv u modi sered bagatih klasiv velikih torgovih mist Cya zbirka zgodom i stvoriv slavu Anakreonta i viklikav neodnorazovi nasliduvannya v piznishij literaturi Velika populyarnist poeta v Yevropi XVII XVIII vv shodit same do psevdoanakreonticheskoj poeziyi Zahoplennya filosofiyeyu Epikura poshirene v Yevropi cogo chasu spriyalo rozvitku suchasnoyi anakreonticheskoj poeziyi U rosijskij literaturi vidilyayutsya tvori yaki v ramkah ciyeyi tradiciyi stvoryuvav G R Derzhavin M V Lomonosov K N Batyushkov A S Pushkin u Franciyi E Hlopci A Shenye Volter P Beranzhe Shole v Italiyi Luyi Viktor Saviola u Nimechchini Glejm Gagedorn Lessing v Angliyi M Prajer E Uoller Dzh Gej Tvoriv Anakreonta zalishilosya duzhe malo i ti lishe v nechislennih urivkah U XVI st francuzkij doslidnik Etyen vidav zbirku virshiv poeta ta piznishih nasliduvan jogo Nasliduvannya sprijnyali yak spravzhni tvori Anakreonta i vsya anakreotichna lirika rozvivalasya pid vplivom ciyeyi zbirki PerekladiBazhenov O M 1861 roku vidav pereklad Pisen Anakreona u Rosiyi Div takozh2339 Anakreon asteroyid nazvanij na chest poeta PrimitkiRoux P d Nouveau Dictionnaire des œuvres de tous les temps et tous les pays 2 Editions Robert Laffont 1994 Vol 1 P 85 ISBN 978 2 221 06888 5 d Track Q28924058d Track Q2696397d Track Q3372503 Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 LiteraturaVirshi Anakreonta Teosskogo SPb 1829 Pisni Anakreonta U prov A Bazhenova M 1861 Anakreont U prov Vodovozovoyi SPB 1888 Anakreont Pershe povne zibrannya jogo tvoriv u perekladah rosijskih pismennikiv SPb 1896 U SB Antichna lirika M 1968 Kogan P S Narisi z istoriyi starodavnih literatur t II Grecka literatura P 1908 1912 1923 Kruaze A i M Istoriya greckoyi literaturi P 1916 U SB Antichna lirika M 1968 Kovbasenko Yu I Antichna literatura Navchalnij posibnik dlya studentiv 2 ge vidannya rozshirene ta dopovnene K Kiyivskij un tet imeni Borisa Grinchenka 2012 248 s PosilannyaAnakreont 25 lyutogo 2022 u Wayback Machine VUE Anakreont Zarubizhni pismenniki enciklopedichnij dovidnik u 2 t za red N Mihalskoyi ta B Shavurskogo Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2005 T 1 A K S 35 ISBN 966 692 578 8