Фі́дій (грец. Φειδίας) — давньогрецький скульптор 5 ст. до н. е. Один з найобдарованіших майстрів давньогрецького мистецтва епохи високої класики.
Фідій | |
---|---|
дав.-гр. Φειδίας | |
![]() | |
Народився | 500 до н. е. Афіни |
Помер | 430 до н. е. Стародавні Афіни або Олімпія, d, Еліда[d], Західна Греція, Греція |
Країна | Стародавні Афіни |
Діяльність | скульптор, архітектор, художник |
Галузь | скульптура |
Вчителі | d і Агелад |
Відомі учні | d |
Знання мов | давньогрецька |
Magnum opus | Статуя Зевса в Олімпії, Афіна Промахос, d, Афіна Парфенос, d[1], d[2] і d[3] |
Батько | d |
Брати, сестри | d[4] |
Діти | d |
|
Уривки з біографії
Повної біографії митця не збережено. Вона відома лише за випадковими чи уривчастими згадками давньогрецьких або давньоримських письменників чи істориків.
За цими свідоцтвами Фідій народився у Афінах раніше 480 року до н. е. Випадково зберіглося ім'я його батька. Ним був Хармід. Це ім'я колись було викарбувано на постаменті скульптури бога Зевса в Олімпії («Фідій, син Харміда, мене створив»). Цей напис приводив мандрівник Павсаній (2 ст. н. е.)
Хармід був або художником, або скульптором, бо колись ім'я батька згадували при імені сина, коли обидва мали один фах. У Фідія був брат Панен, котрий був художником, також сам Фідій починав як художник.
Як учень Фідій починав в майстерні скульптора на ім'я Гегій, а потім його взяв у власну майстерну уславлений скульптор з Пелопонесу Агелад. Майстерня Агелада уславилась також досконалою технікою виливання бронзових скульптур, чим відрізнятиметься в подальшому і Фідій.
Тринадцять бронзових скульптур для храму у Дельфах
Повного переліку творів майстра не існує. Зрозуміло, що він не міг працювати один, позаяк виготовлення скульптур вимагало наявності фахівців різного профілю, бригади помічників і учнів.
Серед перших значимих замов скульптора — тринадцять бронзових скульптур для храму Аполлона, вибудованому у Дельфах. За припущеннями на їх створення скульптор з бригадою помічників витратив п'ять років (465—460 рр. до н. е.) Була серед цих скульптур і меморіальна фігура полководця Мільтіада, командира греків-вояків в битві при Марафоні.
Більшість замов скульптора полягала у створені фігур давньогрецького пантеону богів, тому невдовзі Фідія почали називати «творцем богів».
Гроші на новий ансамбль Акрополя
454 року до н. е. Перікл наказав перевезти скарбницю Афінського морського союзу з острова Делос у Афіни. Перікл не вважав, що гроші повинні лежати в скарбниці без користі. Він ініціював ідею, що одну шестидесяту від грошей союзу мають відкладати за рік у фонд Афіни. Проти фонду на користь богині не могли не зголоситися. Так з'явились кошти на побудову нового ансамблю храмів на Акрополі. 449 року до н. е. Перікл виніс проект нового ансамблю на нараду грецьких рабовласників і отримав схвалення.
Керівник нового ансамблю Акрополя
Керівником перебудов і зміцнення Акрополя був призначений авторитетний Фідій. 447 року до н. е. розпочалися будівельні роботи на Акрополі. Піднесення давньогрецької культури в повній мірі відбилося в новому архітектурно-культурному ансамблі. Фідій працюватиме разом із учнями, помічниками, рабами та будівельниками шістнадцять (16) років над створенням нового Акрополя. Новий ансамбль викликав здивування та захоплення. Оратор Демосфен закарбував —
(Споруди) настільки чудові і численні, що ні для кого з новітніх поколінь не залишено шансу їх перевершити .
Велетенська Афіна-Воїтелька
Вважають, що скульптура Афіни-Воїтельки (Афіна-Промахос) була створена Фідієм першою, коли розпочались відновлювальні роботи на Акрополі. Ця скульптура ще стояла посеред руїн і мимоволі стала свідоцтвом відродження столиці Аттики.
Голову богині прикрашав розкішний шолом. Про її форму і прикраси дізнались з золотої сережки та з мармурової копії колишньої бронзової скульптури. Богиня стояла у повний зріст, її ліва рука притримувала біля ніг щит, а в правій був спис з золоченим вістрям. Богиня наче вдивлялась у далечинь і спостерігала за відновленням життя в місті. За приблизними підрахунками її висота разом із постаментом була не менше дев'яти (9) метрів. Її золочений шолом та вістря списа виблискували на сонці і їх можна було бачити з різних куточків міста і навіть з човнів на морі.
Розкопана майстерня Фідія в Олімпії
- інтер'єр колишньої майстерні
- Знайдений антефікс з первісним розфарбуванням
-
- Східна частина майстерні Фідія у Олімпії
- Можливий вигляд майстерні, реконструкція, архітектурна модель
Відомі твори
Серед робіт Фідія, відомих тільки за описами античних авторів та копіями, найуславленішою була колосальна бронзова статуя Афіни Промахос (грец. Πρόμαχος — Передової Воїтельниці), встановлена близько 460 до н. е. на афінському Акрополі в пам'ять про перемогу над персами — та двох грандіозних статуй, виконаних у техніці хрисоелефантійної скульптури: Зевса Олімпійського в храмі Зевса в Олімпії (одне з «семи чудес світу») і Афіни Парфенос (Діви) в храмі Парфенон в Афінах.
Найкраще уявлення про творчість Фідія дає скульптурне оздоблення Парфенону в Афінах (мармур, 438—432 до н. е., зберігаються в музеях: Британський музей, Лондон; Лувр, Париж; Новий музей Акрополя, Афіни), виконане під керівництвом та за особистої участі майстра. Ці твори, повні глибокої людяності, прославляють велич афінського полісу та його громадян, відображають ідеї боротьби афінян проти їхніх ворогів. Скульптура Парфенону, що у поєднанні з архітектурою храму є одним з найвищих зразків , відрізняється надзвичайним багатством ритмів та композиційних прийомів.
Мінливість рабовласницької демократії і смерть в ув'язненні
Всі негаразди мінливої рабовласницької демократії відчули на собі і Перікл, і уславлений скульптор і містобудівник Фідій. Політичні вороги Перікла домоглися звинувачення Фідія у крадіжці золота при створенні скульптури Афіни. Створення власного автопортрета на щиті богині розцінили як богохульство, паплюження і профанацію авторитета святині. Старого Фідія кинули у в'язницю, де той помер так і не дочекавшись звільнення.
Учні Фідія
Фото копійних творів з оригіналів роботи Фідія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxsTDFKbFkyOXVjM1J5ZFdOMGFXOXVYMjltWDNSb1pWOTNaWE4wWDNCbFpHbHRaVzUwWDI5bVgzUm9aVjlRWVhKMGFHVnViMjVmTVM1cWNHY3ZOakF3Y0hndFVtVmpiMjV6ZEhKMVkzUnBiMjVmYjJaZmRHaGxYM2RsYzNSZmNHVmthVzFsYm5SZmIyWmZkR2hsWDFCaGNuUm9aVzV2Ymw4eExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
- Афіна Парфенос роботи Фідія
- Фриз, врятований з напівзруйнованого Парфенона, експозиція Британського музею, фото 2007 року
- Окремий рельєф з фриза Парфенона, Британський музей
- Фідій або хтось з його учнів. Голова Афіни, Національний археологічний музей (Афіни)
- Афіна Лемнія, що восходить до оригінала Фідія, Дрезден
- Так звана Гера Барберіні, що восходить до оригінала Фідія
- Фігури святкової процесії. Фриз, врятований з напівзруйнованого Парфенона, експозиція Британського музею, фото 2012 року
Див. також
- Скульптура Стародавньої Греції
- Хрисоелефантинна скульптура
- Голова коня від колісниці Селени
- 4753 Фідій — астероїд, названий на його честь.
Примітки
- Παυσανίας 6.25.1 // Опис Еллади
- Παυσανίας 6.26.3 // Опис Еллади
- Παυσανίας 6.4.5 // Опис Еллади
- Πλούταρχος 346a // Πότερον Ἀθηναῖοι κατὰ πόλεμον ἢ κατὰ σοφίαν ἐνδοξότεροι, De gloria Atheniensium
- журнал «Художник» № 6. 1969
Посилання
- Фідій // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 6: Т—Я. — С. 500-501.
- Фідій // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Фідій
Джерела та рекомендована література
- Ernst Buschor: Phidias der Mensch. München 1948.
- журнал «Художник» № 6. 1969, статья «Великий скульптор Эллады»
- Лісовий І. А. Античний світ у термінах, іменах і назвах. — Львів, 1988. — С. 184
- Велика радянська енциклопедія
- Christoph Höcker, Lambert Schneider: Phidias (= Rowohlt-Monographie. Nr. 505). Rowohlt, Reinbek 1993.
- Clair Cullen Davison: Pheidias. The Sculptures & Ancient Sources (= Bulletin of the Institute of Classical Studies. Supplement 105). 3 Bände, Institute of Classical Studies, University of London, London 2009, , , .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Fi dij grec Feidias davnogreckij skulptor 5 st do n e Odin z najobdarovanishih majstriv davnogreckogo mistectva epohi visokoyi klasiki Fidijdav gr FeidiasNarodivsya 500 do n e AfiniPomer 430 do n e Starodavni Afini abo Olimpiya d Elida d Zahidna Greciya GreciyaKrayina Starodavni AfiniDiyalnist skulptor arhitektor hudozhnikGaluz skulpturaVchiteli d i AgeladVidomi uchni dZnannya mov davnogreckaMagnum opus Statuya Zevsa v Olimpiyi Afina Promahos d Afina Parfenos d 1 d 2 i d 3 Batko dBrati sestri d 4 Diti d Mediafajli u VikishovishiUrivki z biografiyiPovnoyi biografiyi mitcya ne zberezheno Vona vidoma lishe za vipadkovimi chi urivchastimi zgadkami davnogreckih abo davnorimskih pismennikiv chi istorikiv Za cimi svidoctvami Fidij narodivsya u Afinah ranishe 480 roku do n e Vipadkovo zberiglosya im ya jogo batka Nim buv Harmid Ce im ya kolis bulo vikarbuvano na postamenti skulpturi boga Zevsa v Olimpiyi Fidij sin Harmida mene stvoriv Cej napis privodiv mandrivnik Pavsanij 2 st n e Harmid buv abo hudozhnikom abo skulptorom bo kolis im ya batka zgaduvali pri imeni sina koli obidva mali odin fah U Fidiya buv brat Panen kotrij buv hudozhnikom takozh sam Fidij pochinav yak hudozhnik Yak uchen Fidij pochinav v majsterni skulptora na im ya Gegij a potim jogo vzyav u vlasnu majsternu uslavlenij skulptor z Peloponesu Agelad Majsternya Agelada uslavilas takozh doskonaloyu tehnikoyu vilivannya bronzovih skulptur chim vidriznyatimetsya v podalshomu i Fidij Trinadcyat bronzovih skulptur dlya hramu u DelfahPovnogo pereliku tvoriv majstra ne isnuye Zrozumilo sho vin ne mig pracyuvati odin pozayak vigotovlennya skulptur vimagalo nayavnosti fahivciv riznogo profilyu brigadi pomichnikiv i uchniv Sered pershih znachimih zamov skulptora trinadcyat bronzovih skulptur dlya hramu Apollona vibudovanomu u Delfah Za pripushennyami na yih stvorennya skulptor z brigadoyu pomichnikiv vitrativ p yat rokiv 465 460 rr do n e Bula sered cih skulptur i memorialna figura polkovodcya Miltiada komandira grekiv voyakiv v bitvi pri Marafoni Bilshist zamov skulptora polyagala u stvoreni figur davnogreckogo panteonu bogiv tomu nevdovzi Fidiya pochali nazivati tvorcem bogiv Groshi na novij ansambl Akropolya454 roku do n e Perikl nakazav perevezti skarbnicyu Afinskogo morskogo soyuzu z ostrova Delos u Afini Perikl ne vvazhav sho groshi povinni lezhati v skarbnici bez koristi Vin iniciyuvav ideyu sho odnu shestidesyatu vid groshej soyuzu mayut vidkladati za rik u fond Afini Proti fondu na korist bogini ne mogli ne zgolositisya Tak z yavilis koshti na pobudovu novogo ansamblyu hramiv na Akropoli 449 roku do n e Perikl vinis proekt novogo ansamblyu na naradu greckih rabovlasnikiv i otrimav shvalennya Kerivnik novogo ansamblyu AkropolyaParfenon v Afinah Kerivnikom perebudov i zmicnennya Akropolya buv priznachenij avtoritetnij Fidij 447 roku do n e rozpochalisya budivelni roboti na Akropoli Pidnesennya davnogreckoyi kulturi v povnij miri vidbilosya v novomu arhitekturno kulturnomu ansambli Fidij pracyuvatime razom iz uchnyami pomichnikami rabami ta budivelnikami shistnadcyat 16 rokiv nad stvorennyam novogo Akropolya Novij ansambl viklikav zdivuvannya ta zahoplennya Orator Demosfen zakarbuvav Sporudi nastilki chudovi i chislenni sho ni dlya kogo z novitnih pokolin ne zalisheno shansu yih perevershiti Veletenska Afina VoyitelkaVvazhayut sho skulptura Afini Voyitelki Afina Promahos bula stvorena Fidiyem pershoyu koli rozpochalis vidnovlyuvalni roboti na Akropoli Cya skulptura she stoyala posered ruyin i mimovoli stala svidoctvom vidrodzhennya stolici Attiki Golovu bogini prikrashav rozkishnij sholom Pro yiyi formu i prikrasi diznalis z zolotoyi serezhki ta z marmurovoyi kopiyi kolishnoyi bronzovoyi skulpturi Boginya stoyala u povnij zrist yiyi liva ruka pritrimuvala bilya nig shit a v pravij buv spis z zolochenim vistryam Boginya nache vdivlyalas u dalechin i sposterigala za vidnovlennyam zhittya v misti Za pribliznimi pidrahunkami yiyi visota razom iz postamentom bula ne menshe dev yati 9 metriv Yiyi zolochenij sholom ta vistrya spisa vibliskuvali na sonci i yih mozhna bulo bachiti z riznih kutochkiv mista i navit z chovniv na mori Rozkopana majsternya Fidiya v Olimpiyiinter yer kolishnoyi majsterni Znajdenij antefiks z pervisnim rozfarbuvannyam Shidna chastina majsterni Fidiya u Olimpiyi Mozhlivij viglyad majsterni rekonstrukciya arhitekturna modelVidomi tvoriSered robit Fidiya vidomih tilki za opisami antichnih avtoriv ta kopiyami najuslavlenishoyu bula kolosalna bronzova statuya Afini Promahos grec Promaxos Peredovoyi Voyitelnici vstanovlena blizko 460 do n e na afinskomu Akropoli v pam yat pro peremogu nad persami ta dvoh grandioznih statuj vikonanih u tehnici hrisoelefantijnoyi skulpturi Zevsa Olimpijskogo v hrami Zevsa v Olimpiyi odne z semi chudes svitu i Afini Parfenos Divi v hrami Parfenon v Afinah Najkrashe uyavlennya pro tvorchist Fidiya daye skulpturne ozdoblennya Parfenonu v Afinah marmur 438 432 do n e zberigayutsya v muzeyah Britanskij muzej London Luvr Parizh Novij muzej Akropolya Afini vikonane pid kerivnictvom ta za osobistoyi uchasti majstra Ci tvori povni glibokoyi lyudyanosti proslavlyayut velich afinskogo polisu ta jogo gromadyan vidobrazhayut ideyi borotbi afinyan proti yihnih vorogiv Skulptura Parfenonu sho u poyednanni z arhitekturoyu hramu ye odnim z najvishih zrazkiv vidriznyayetsya nadzvichajnim bagatstvom ritmiv ta kompozicijnih prijomiv Minlivist rabovlasnickoyi demokratiyi i smert v uv yaznenniVsi negarazdi minlivoyi rabovlasnickoyi demokratiyi vidchuli na sobi i Perikl i uslavlenij skulptor i mistobudivnik Fidij Politichni vorogi Perikla domoglisya zvinuvachennya Fidiya u kradizhci zolota pri stvorenni skulpturi Afini Stvorennya vlasnogo avtoportreta na shiti bogini rozcinili yak bogohulstvo paplyuzhennya i profanaciyu avtoriteta svyatini Starogo Fidiya kinuli u v yaznicyu de toj pomer tak i ne dochekavshis zvilnennya Uchni FidiyaAgorakrit Alkamen KallimahFoto kopijnih tvoriv z originaliv roboti FidiyaZahidnij fronton Parfenona rekonstrukciya skulpturnoyi grupiAfina Parfenos roboti Fidiya Friz vryatovanij z napivzrujnovanogo Parfenona ekspoziciya Britanskogo muzeyu foto 2007 roku Okremij relyef z friza Parfenona Britanskij muzej Fidij abo htos z jogo uchniv Golova Afini Nacionalnij arheologichnij muzej Afini Afina Lemniya sho voshodit do originala Fidiya Drezden Tak zvana Gera Barberini sho voshodit do originala Fidiya Figuri svyatkovoyi procesiyi Friz vryatovanij z napivzrujnovanogo Parfenona ekspoziciya Britanskogo muzeyu foto 2012 rokuDiv takozhSkulptura Starodavnoyi Greciyi Hrisoelefantinna skulptura Golova konya vid kolisnici Seleni 4753 Fidij asteroyid nazvanij na jogo chest PrimitkiPaysanias 6 25 1 Opis Elladi d Track Q3825645d Track Q192931 Paysanias 6 26 3 Opis Elladi d Track Q3825645d Track Q192931 Paysanias 6 4 5 Opis Elladi d Track Q3825645d Track Q192931 Ploytarxos 346a Poteron Ἀ8hnaῖoi katὰ polemon ἢ katὰ sofian ἐndo3oteroi De gloria Atheniensium d Track Q20379910d Track Q651941d Track Q41523 zhurnal Hudozhnik 6 1969PosilannyaFidij Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 6 T Ya S 500 501 Fidij Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Portal Mistectvo Portal Biografiyi Portal Skulptura Portal Starodavnya Greciya Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu FidijDzherela ta rekomendovana literaturaErnst Buschor Phidias der Mensch Munchen 1948 zhurnal Hudozhnik 6 1969 statya Velikij skulptor Ellady Lisovij I A Antichnij svit u terminah imenah i nazvah Lviv 1988 S 184 ISBN 5 11 000501 X Velika radyanska enciklopediya Christoph Hocker Lambert Schneider Phidias Rowohlt Monographie Nr 505 Rowohlt Reinbek 1993 Clair Cullen Davison Pheidias The Sculptures amp Ancient Sources Bulletin of the Institute of Classical Studies Supplement 105 3 Bande Institute of Classical Studies University of London London 2009 ISBN 978 1 905670 21 5 ISBN 978 1 905670 22 2 ISBN 978 1 905670 23 9