Алі-паша Тепелєнський (*1740 —24 січня 1822) — політичний та військовий діяч часів Османської імперії, правитель фактично незалежної держави зі столицею в Яніні в 1788—1822 роках. Мав прізвисько «Яніна-Арслан» (Лев Яніни).
Алі-паша Тепелєнський | |
---|---|
![]() | |
Народився | 1750 Тепелена, Османська імперія |
Помер | 24 січня (5 лютого) 1822 Яніна, Османська імперія ·вогнепальне поранення |
Поховання | d |
Підданство | Османська імперія |
Національність | албанець |
Діяльність | політик |
Знання мов | албанська і грецька |
Титул | паша Яніни |
Термін | 1788—1822 роки |
Конфесія | іслам |
Батько | Велі-бей |
Мати | Ганка |
У шлюбі з | d |
Діти | d, d і d |
|
Життєпис
Піднесення
Походив зі знатного албанського роду. був сином Велі-бея, володаря Тепелєни, та Ганки. народився у 1740 році у селі Бечишт, поблизу Тепелєни. Його батько деякий час керував Дельвінським санджак. Після смерті Вели-бея у 1758 році становище його родини погіршилося. Інші беї захопили владу в Тепелєні. Алі, що називався тоді Алі-беєм, зайнявся розбоєм. Розбагатівши таким чином, він набрав військовий загін і з його допомогою відновив владу своєї сім'ї в Тепелєні.
На початку 1780-х роках албанці виступили проти греків та урядових військ у зв'язку з винищенням албанської громади в Морейському еялеті. На боротьбу з урядовими військами виступило кілька загонів, зокрема загін Алі-бея чисельністю близько 8 тис. вояків. Влітку 1782 року Алі-бей вів в районі Яніни успішні бої з султанськими військами Курд-паші. Відвага і військовий талант, виявлені Алі-беєм в цих боях, зробили його дуже популярним в Південній Албанії.
На початку 1784 року Алі-бея було прийнято до османського війська, надано титул паші. 1786 року призначено на посаду санджакбея Тріккали в Фессалія, 1787 року, після смерті Курд-паші, на посаду дербенджі-паші (відповідав за охорону гірських перевалів).
У 1787 році брав участь у поході урядових військ проти Махмуд-паші, що утворив на той час незалежний Шкодерський пашалик. Під час кампанії Алі-паша вступив в таємні перемовини з Махмуд-пашею, а згодом залишив військовий табір урядової армії.
На чолі пашалика
У 1788 році остаточно став самостійним правителем Яніни, що викликало невдоволення султанського уряду. Втім війна з Російською імперією (тривала до 1791 року) відволікала основні сили та ресурси Османів, що не мали змогли спрямувати війська на придушення заколоту Алі-паші. Останній поступово розширював свої володіння. 1789 року виступив проти незалежної гірської громади Сулі. в цей час утворилася антиянінська коаліція з албанських феодалів, в яку входив Ібрагім-паша, бератський паша, Джаффар-паша, правитель Вльори, санджакбеї Гірокастри і Дельвіни. після напруженої боротьби Алі-паша завдав поразки ворогам у битві при Корчі.
Водночас з метою зміцнення внутрішнього становища сприяв упорядкуванню управління, встановленню безпеки, поліпшенню умов для християнського населення. Водночас прагнув встановити зв'язки з європейськими державами і заручитися підтримкою будь-якої з них. Шукати іноземного покровительства янінського володаря спонукала постійна загроза з боку Порти, а також бажання забезпечити свої інтереси на випадок ймовірного розпаду Османської імперії. У 1791 році на острові Калімнос відбувалися перемовини з російським генералом Василем Томарою. Не було укладено якогось договору, проте налагоджено взаємодопомогу. Це дало змогу греко-російської флотилії Ламброса Кацоніса безперешкодно отримувати з володінь Алі-паші харчі і набирати добровольців. У свою чергу, флотилія постачала Алі-паші військове спорядження.
У червні 1797 року, після захоплення французами Венеційської республіки, на Іонічних островах висадилися французькі війська. Під контроль Франції перейшла і так звана Венеційська Албанія — Бутрінт, Паргу, Превеза і Воніца — на узбережжі Південної Албанії та Епіру. Ці важливі політичні зміни не застали зненацька Алі-пашу. Ще до появи французів на Іонічних островах він послав своїх агентів в Італію до генерала Наполеона Бонапарта з пропозицією своїх послуг і з проханням про заступництво. за підтримки французів Алі-паша захопив частину Хімари, зокрема Порто-Палермо та Саранду.
У 1798 році, скориставшись тим, що французи на чолі з Бонапартом опинилися в складній ситуації в Єгипті після поразки французького флоту у битві при Абукірі, захопив Венеційську Албанію. У 1799 році російський флот на чолі з С. Ушаковим захопив Іонічні острови, в результаті Алі-паша став таємно підтримувати французів та турків проти росіян, оскільки останні підтримували албанських феодалів Чамерії, ворогів Алі-паші. Того ж року призначається очільником еялету Румелія, проте у 1800 році втрачає цю посаду. У 1802-1803 роках знову був пашою Румелійського еялету.
У 1803 році після багаторічної війни війська Алі-паші захопили область Сулі. Це викликало невдоволення Ібрагім-паші бушаті, правителя Шкодра. У 1804 році останнього призначено валі (генерал-губернатором) Румелії. Втім, у вересні 1805 року в битві при Охриді Алі-паша зумів зупинити просування супротивника.
У 1806 році відновив перемовини з представниками Російської імперії, сподіваючись на союз в умовах нової війни Росії з Османською імперією. У 1807 році після Тільзітського миру Іонічні острови зайняли французи. Генерал Бертьє висунув вимогу Алі-паші повернути колишню Венеційську Албанію. За цих умов Алі-паша уклав союз зі Шкодерським пашаликом. Також став отримувати зброю від Великої Британії. В результаті йому вдалося відбити напад французьких військ.
У 1809 році Алі-паша захопив Бератський пашалик, а невдовзі підкорив феодалів Чамерії. У 1810 році повністю підкорено Хімару. Згодом зайнято Вльору, а після цього завдано рішучої поразки південноалбанським феодалам. В результаті захоплено Гірокастру та Кардікі. До 1812 року уся південна Албанія опинилася під владою Алі-паші. Того ж року султан Махмуд II призначив Мухтар-пашу — сина Алі-паші — правителем Берату. В захоплених областях Епіру проводив політику розселення албанських родин з метою зменшення грецького відсотку. В цей час регулярне військо Алі-паші зросло до 15 тис. осіб. З цим військом 1812 року Алі-паша планував захопити Шкодерський пашалик, де почалася боротьба за владу.
У 1812 році після завершення війни з Російською імперією султан Махмуд II розпочав заходи з відновлення влади на Балканському півострові. До 1814 року придушено заворушення сербів, більшості албанських феодалів. Не підкореними залишилися Шкодерський та Янінський пашалики. Втім, до 1820 року султан лише нарощував сили. В цей час Алі-паша намагався отримати підтримку однієї з європейських країн. Водночас зміцнював фортеці та озброював війська. При цьому намагався дипломатичними заходами відвернути війну, номінально визнавши владу султана, спрямувавши значні подарунки, але не відмовився від влади. У 1815—1816 роках Росія та Велика Британія відмовилися від підтримки Алі-паші, перестали поставляти його зброю та військове спорядження.
У червні 1820 року з трьох боків у володіння Алі-паші вдерлися османські війська на чолі із Хуршид-пашею. Більшість фортець та військ майже не чинило спротив. В результаті протягом 3 місяців Алі-паша втратив майже усі володіння. Він опинився в облозі в Яніні. Тут чинив відчайдушний спротив. В результаті в південній Албанії почалося антитурецьке повстання на чолі із Зюлюфтаром Пода, що намагався пробитися до Яніни. Зрештою 1822 року після 17-місячної облоги Яніну було захоплено, а 24 січня того ж року Алі-пашу страчено.
Джерела
- Fleming, Katherine Elizabeth. The Muslim Bonaparte: diplomacy and orientalism in Ali Pasha's Greece. Princeton University Press, 1999. .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ali pasha Tepelyenskij 1740 24 sichnya 1822 politichnij ta vijskovij diyach chasiv Osmanskoyi imperiyi pravitel faktichno nezalezhnoyi derzhavi zi stoliceyu v Yanini v 1788 1822 rokah Mav prizvisko Yanina Arslan Lev Yanini Ali pasha TepelyenskijNarodivsya 1750 Tepelena Osmanska imperiyaPomer 24 sichnya 5 lyutogo 1822 Yanina Osmanska imperiya vognepalne poranennyaPohovannya dPiddanstvo Osmanska imperiyaNacionalnist albanecDiyalnist politikZnannya mov albanska i greckaTitul pasha YaniniTermin 1788 1822 rokiKonfesiya islamBatko Veli bejMati GankaU shlyubi z dDiti d d i d Mediafajli u VikishovishiZhittyepisPidnesennya Pohodiv zi znatnogo albanskogo rodu buv sinom Veli beya volodarya Tepelyeni ta Ganki narodivsya u 1740 roci u seli Bechisht poblizu Tepelyeni Jogo batko deyakij chas keruvav Delvinskim sandzhak Pislya smerti Veli beya u 1758 roci stanovishe jogo rodini pogirshilosya Inshi beyi zahopili vladu v Tepelyeni Ali sho nazivavsya todi Ali beyem zajnyavsya rozboyem Rozbagativshi takim chinom vin nabrav vijskovij zagin i z jogo dopomogoyu vidnoviv vladu svoyeyi sim yi v Tepelyeni Na pochatku 1780 h rokah albanci vistupili proti grekiv ta uryadovih vijsk u zv yazku z vinishennyam albanskoyi gromadi v Morejskomu eyaleti Na borotbu z uryadovimi vijskami vistupilo kilka zagoniv zokrema zagin Ali beya chiselnistyu blizko 8 tis voyakiv Vlitku 1782 roku Ali bej viv v rajoni Yanini uspishni boyi z sultanskimi vijskami Kurd pashi Vidvaga i vijskovij talant viyavleni Ali beyem v cih boyah zrobili jogo duzhe populyarnim v Pivdennij Albaniyi Na pochatku 1784 roku Ali beya bulo prijnyato do osmanskogo vijska nadano titul pashi 1786 roku priznacheno na posadu sandzhakbeya Trikkali v Fessaliya 1787 roku pislya smerti Kurd pashi na posadu derbendzhi pashi vidpovidav za ohoronu girskih perevaliv U 1787 roci brav uchast u pohodi uryadovih vijsk proti Mahmud pashi sho utvoriv na toj chas nezalezhnij Shkoderskij pashalik Pid chas kampaniyi Ali pasha vstupiv v tayemni peremovini z Mahmud pasheyu a zgodom zalishiv vijskovij tabir uryadovoyi armiyi Na choli pashalika U 1788 roci ostatochno stav samostijnim pravitelem Yanini sho viklikalo nevdovolennya sultanskogo uryadu Vtim vijna z Rosijskoyu imperiyeyu trivala do 1791 roku vidvolikala osnovni sili ta resursi Osmaniv sho ne mali zmogli spryamuvati vijska na pridushennya zakolotu Ali pashi Ostannij postupovo rozshiryuvav svoyi volodinnya 1789 roku vistupiv proti nezalezhnoyi girskoyi gromadi Suli v cej chas utvorilasya antiyaninska koaliciya z albanskih feodaliv v yaku vhodiv Ibragim pasha beratskij pasha Dzhaffar pasha pravitel Vlori sandzhakbeyi Girokastri i Delvini pislya napruzhenoyi borotbi Ali pasha zavdav porazki vorogam u bitvi pri Korchi Vodnochas z metoyu zmicnennya vnutrishnogo stanovisha spriyav uporyadkuvannyu upravlinnya vstanovlennyu bezpeki polipshennyu umov dlya hristiyanskogo naselennya Vodnochas pragnuv vstanoviti zv yazki z yevropejskimi derzhavami i zaruchitisya pidtrimkoyu bud yakoyi z nih Shukati inozemnogo pokrovitelstva yaninskogo volodarya sponukala postijna zagroza z boku Porti a takozh bazhannya zabezpechiti svoyi interesi na vipadok jmovirnogo rozpadu Osmanskoyi imperiyi U 1791 roci na ostrovi Kalimnos vidbuvalisya peremovini z rosijskim generalom Vasilem Tomaroyu Ne bulo ukladeno yakogos dogovoru prote nalagodzheno vzayemodopomogu Ce dalo zmogu greko rosijskoyi flotiliyi Lambrosa Kaconisa bezpereshkodno otrimuvati z volodin Ali pashi harchi i nabirati dobrovolciv U svoyu chergu flotiliya postachala Ali pashi vijskove sporyadzhennya U chervni 1797 roku pislya zahoplennya francuzami Venecijskoyi respubliki na Ionichnih ostrovah visadilisya francuzki vijska Pid kontrol Franciyi perejshla i tak zvana Venecijska Albaniya Butrint Pargu Preveza i Vonica na uzberezhzhi Pivdennoyi Albaniyi ta Epiru Ci vazhlivi politichni zmini ne zastali znenacka Ali pashu She do poyavi francuziv na Ionichnih ostrovah vin poslav svoyih agentiv v Italiyu do generala Napoleona Bonaparta z propoziciyeyu svoyih poslug i z prohannyam pro zastupnictvo za pidtrimki francuziv Ali pasha zahopiv chastinu Himari zokrema Porto Palermo ta Sarandu U 1798 roci skoristavshis tim sho francuzi na choli z Bonapartom opinilisya v skladnij situaciyi v Yegipti pislya porazki francuzkogo flotu u bitvi pri Abukiri zahopiv Venecijsku Albaniyu U 1799 roci rosijskij flot na choli z S Ushakovim zahopiv Ionichni ostrovi v rezultati Ali pasha stav tayemno pidtrimuvati francuziv ta turkiv proti rosiyan oskilki ostanni pidtrimuvali albanskih feodaliv Chameriyi vorogiv Ali pashi Togo zh roku priznachayetsya ochilnikom eyaletu Rumeliya prote u 1800 roci vtrachaye cyu posadu U 1802 1803 rokah znovu buv pashoyu Rumelijskogo eyaletu U 1803 roci pislya bagatorichnoyi vijni vijska Ali pashi zahopili oblast Suli Ce viklikalo nevdovolennya Ibragim pashi bushati pravitelya Shkodra U 1804 roci ostannogo priznacheno vali general gubernatorom Rumeliyi Vtim u veresni 1805 roku v bitvi pri Ohridi Ali pasha zumiv zupiniti prosuvannya suprotivnika U 1806 roci vidnoviv peremovini z predstavnikami Rosijskoyi imperiyi spodivayuchis na soyuz v umovah novoyi vijni Rosiyi z Osmanskoyu imperiyeyu U 1807 roci pislya Tilzitskogo miru Ionichni ostrovi zajnyali francuzi General Bertye visunuv vimogu Ali pashi povernuti kolishnyu Venecijsku Albaniyu Za cih umov Ali pasha uklav soyuz zi Shkoderskim pashalikom Takozh stav otrimuvati zbroyu vid Velikoyi Britaniyi V rezultati jomu vdalosya vidbiti napad francuzkih vijsk U 1809 roci Ali pasha zahopiv Beratskij pashalik a nevdovzi pidkoriv feodaliv Chameriyi U 1810 roci povnistyu pidkoreno Himaru Zgodom zajnyato Vloru a pislya cogo zavdano rishuchoyi porazki pivdennoalbanskim feodalam V rezultati zahopleno Girokastru ta Kardiki Do 1812 roku usya pivdenna Albaniya opinilasya pid vladoyu Ali pashi Togo zh roku sultan Mahmud II priznachiv Muhtar pashu sina Ali pashi pravitelem Beratu V zahoplenih oblastyah Epiru provodiv politiku rozselennya albanskih rodin z metoyu zmenshennya greckogo vidsotku V cej chas regulyarne vijsko Ali pashi zroslo do 15 tis osib Z cim vijskom 1812 roku Ali pasha planuvav zahopiti Shkoderskij pashalik de pochalasya borotba za vladu U 1812 roci pislya zavershennya vijni z Rosijskoyu imperiyeyu sultan Mahmud II rozpochav zahodi z vidnovlennya vladi na Balkanskomu pivostrovi Do 1814 roku pridusheno zavorushennya serbiv bilshosti albanskih feodaliv Ne pidkorenimi zalishilisya Shkoderskij ta Yaninskij pashaliki Vtim do 1820 roku sultan lishe naroshuvav sili V cej chas Ali pasha namagavsya otrimati pidtrimku odniyeyi z yevropejskih krayin Vodnochas zmicnyuvav forteci ta ozbroyuvav vijska Pri comu namagavsya diplomatichnimi zahodami vidvernuti vijnu nominalno viznavshi vladu sultana spryamuvavshi znachni podarunki ale ne vidmovivsya vid vladi U 1815 1816 rokah Rosiya ta Velika Britaniya vidmovilisya vid pidtrimki Ali pashi perestali postavlyati jogo zbroyu ta vijskove sporyadzhennya U chervni 1820 roku z troh bokiv u volodinnya Ali pashi vderlisya osmanski vijska na choli iz Hurshid pasheyu Bilshist fortec ta vijsk majzhe ne chinilo sprotiv V rezultati protyagom 3 misyaciv Ali pasha vtrativ majzhe usi volodinnya Vin opinivsya v oblozi v Yanini Tut chiniv vidchajdushnij sprotiv V rezultati v pivdennij Albaniyi pochalosya antiturecke povstannya na choli iz Zyulyuftarom Poda sho namagavsya probitisya do Yanini Zreshtoyu 1822 roku pislya 17 misyachnoyi oblogi Yaninu bulo zahopleno a 24 sichnya togo zh roku Ali pashu stracheno DzherelaFleming Katherine Elizabeth The Muslim Bonaparte diplomacy and orientalism in Ali Pasha s Greece Princeton University Press 1999 ISBN 978 0 691 00194 4