Алаеддін-бей (тур. Alaaddin Bey, помер 1397/98) — 13-й правитель бейлика Караманогуллари. Алаеддін-бей був сином Халіла-бея (Алаеддіна Халіла) та братом Сулеймана-бея. Алаеддіна-бея часто помилково називають Алаеддін Алі-бей. Правління Алаеддіна прославилося збільшенням впливу Караманідів у Анатолії. Причиною цього результату був шлюб Алаеддіна із Нефісе Мелек Хатун, дочкою Османського султана Мурада I. Цей шлюб був першим династичним союзом караманідів із османами. Аладдін відстоював незалежність бейлика від османів, тому неодноразово воював із Мурадом і Баязидом. У 1397/98 був страчений Баязидом
Алаеддін-бей I Караманід | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
тур. Alaaddin Bey | |||||||
Народився | 1342 | ||||||
Помер | 1398 Конья | ||||||
Посада | d | ||||||
Батько | Ала ед-Дін Халіл | ||||||
Брати, сестри | Сейф ед-Дін Сулейман | ||||||
У шлюбі з | Нефісе Хатун | ||||||
Діти | Насир ед-Дін Мехмет і Алаеддін-бей II | ||||||
У 1361 році Алеаддін уклав угоду із правителем Еретни про спільні дії. Потім Еретнаогуллар Мухамед-бей був убитий в Кайсері у 1366. Замість нього до влади прийшов його малолітній син Алі Алаеддін. Візиром в Еретні був каді Бурханеддін Ахмет, відомий поет. Після смерті Алаеддіна каді Бурханеддін проголосив себе султаном, змістивши законного спадкоємця. Скориставшись смутним періодом в Еретні, Алеаддін Караманід захопив Нігде, Аксарай і Кайсері, а Алі Алаеддін Еретнаоглу перебрався із Кайзері до Сіваса. Також Алаеддін приєднав до свого бейлика деякі колишні території Кілікійського царства і взяв у 1366/67 роках Конью. Після таких успіхів Бабук-огуллри (область Нигде), Атабей (область Ишаклі у Акшехірі), Девлет Шах (область Илгин) та інші татарські вожді пішли на службу до Караманідів. Проведена Алаеддіном політика ворожнечі з правителем Еретні каді Бурханеддіном привела до втрати природного союзника проти османів. У 1367 році, під час війни мамлюків з Кіпрським королівством, Аллаеддін напав на Кизкалесі та Корікос, які Караманіди давно прагнули захопити. Місто з 1369 року належало Кіпру, так що городяни сховалися у внутрішньому місті і відправили двох послів П'єру де Лузиньяну.
П'єр, який потребував форпості на анатолійському узбережжі, негайно відправив допомогу обложеним, а його брат Жан де Лузиньян очолив оборону. П'єру вдалося звернутися за допомогою до європейських держав. Тому цього разу Караманіди не змогли взяти Корхігос. За повідомленнями сучасника « через три дні пан принц наказав жителям Корхігоса вийти із фортеці для баталії. Бог дарував християнам перемогу, вони розбили турок, а також завдали багато поранень самому Великому Караману» У 1375 році Алаеддін-бей знову бився проти правителя Сиваса каді Бурханеддіна Ахмеда. Приблизно у цей самий час мамлюки зайняли всю Кілікію, знищивши вірменське царство. Під час правління Алаеддіна бейлик був істотно збільшений. У 1380 році територія Караманіди включала у себе наступні регіони і міста: Гульнар, Анамур, Силифке, Мут, Ернемек, Хадим, Бозкир, Ларинда, Елеглі, Улукишла, Нигде, Карахісар ,Аксарай, Акшехир, Бейшехир, Ильгин і Конью. Аллаеддін був уже не просто «правитель Анатолійських гір» (Сахіб Джибао аль-Рум), як раніше літописці мамлюків називали караманідів. Тепер його називали вже «Султан» і « Абу-ль-Фат». Шлюб із дочкою МурадаВідносини караманідів із османами були складними, бо обидва бейлика претендували на одні і ті ж прилеглі території. Обидві сім'ї намагалися досягти хоча б якоїсь тимчасової згоди шляхом династичних союзів між собою. Першим з таких союзів став шлюб Алаеддіна і дочки Мурада I, Нефісе. Джерела називають різні дати весілля. У збірнику документів османської канцелярії «Муншаат ас-Салатін»(Листи султанів), складеному Нишанджи Феридуном Ахмет-беєм в 16 столітті, як час весілля вказується 1386 рік. Дослідження написів на медресе Хатун, звеленому Нефісе, дає підстави вважати, що шлюб був здійснений не пізніше, 1381/82 року. Однозначно невідомо також з якого боку була ініціатива. Відомо лише, що в 1381 році був укладений і шлюб Баязида, сина Мурата і майбутнього султана, з Девлет-султан, дочкою Герміяноглу Сулеймана-шаха. Але сучасні історики відносять шлюб Нефісе і Алеаддіна до більш раннього часу — між 1360—1370 роками, оскільки народження старшого сина Нефісе відносять до 1370 року. Шикари в «Караман-наме» пише, що шлюб був запропонований Мурадом через брата Алаеддіна, Давуда, який приїхав в Бурсу як посол від Аллаеддіна."У мене є улюблена дочка. Я пропоную видати її заміж за Алаеддіна- бея. Коли ти повернешся, передай йому моє бажання як личить, і нехай він прийме її прихильно, як свою дружину". Судячі із усього, заручини відбулися у 1378 році. Придане Нефісе було багатим, а Алаеддін в свою чергу обіцяв, запевнивши печаткою, що у разі розлучення він віддасть дружині Акшехир, Аксарай і всі села у околиці цих міст. Завдяки цьому шлюбу Алаеддін кілька разів отримував прощення від Мурата і Баязида. Хроніки в описі весілля зберегли розповідь про напад на кортеж нареченої. Монголи оточили караван в Сиврихисарі, але охоронці Алеаддіна рогромили монголів ще до того, як встигли прибути на допомогу 40000 кіннотників з Карамана. На весільних урочистостях у Карамані були присутні еміри Сарухана, Айдина, Ментеше і Ешрефоглу. Через конфлікт з беєм Карамана у 1385/86 році Мурад був змушений відволіктися від військових дій на європейській території і повернутися з армією в Анатолію. Причиною були територіальні претензії Алеаддіна. У міру того, як османи розширювали свої володіння на Балканах, Алеаддін-бей приєднував землі у Малій Азії. Хамідогуллари були вже не в змозі протистояти його натиску, і тоді правитель бейлика Хамід продав свої землі Мураду. Алаеддін-бей був незадоволений. Момент для виступу здався караманському бею підходящим зважаючі на недавні міжусобиці у державі османів та концентрацію їх військових сил на Балканах, і Алаеддін захопив Кара-Агак, Ялвадж та Бейшехир. Мурад, проте, зумів швидко підготувати армію для походу проти караманского бея і османська армія підійшла до Коньї, столиці Караманідів. Алаеддін запропонував мир, але Мурад відкинув пропозицію зятя, заявивши, що не може покладатися на мусульманського правителя, який напав на нього, у той час як він боровся із невірними. Обидва війська зійшлися перед Коньєю. Алаеддін був розбитий вщент. Після цього султан осадив Конью, але Алеаддін запросив миру, виславши до Мурада свою дружину. Мурад пішов на мирну угоду за посередництвом своєї доньки за умови, що Алаеддін віддасть Бейшехир. Саме після цієї битви з Алаеддіном Баязид, тоді ще син султана, заробив прізвисько «Блискавичний». ![]() Султан розділив свої володіння на 5 санджаків, поставивши на їх чолі своїх відданих сановників. Після цього він повернувся із своїм військом на Балкани,але Алеаддін-бей не вважав цю угоду довготривалою і тільки вичікував вигідну годину. До правління Баязида I османи і карам аніди жили в мирі, але як тільки Алаеддін дізнався, що у 1389 році в Косові був убитий його тесть, він уклав мир з Ментеше і Еретне, захопив Бейшехир і закликав усіх правителів у західній Анатолії боротися проти Баязида 1. Під час кампанії узимку 1389-90 років Баязид анексував західні анатолійські емірати Айдин, Сарухан, Герміян, Ментеше та Хамід. Потім він пішов на Караман. Алаеддін був розбитий Баязидом і обложений у Коньї. Але колишній союзник Баязида, Джандароглу Сулейман-бей з Кастамону, син засновника бейлика Джандарідов-Ісфендіярідов, уклав угоду з каді Бурхханедділом Ахмедом проти Баязида. Таким чином Баязид змушений був відмовитися від облоги Коньї і знову улав мир із Алаеддіном у 1391 році,щоб направити свій удар проти Сулеймана-бея і каді Бурханеддіна. У 1392 році Баязид переміг і убив Сулеймана-бея та анексував його території. Правителі дрібних територій в регіоні також підкорилися османам, але каді Бурханеддіна Баязид не зміг здолати. Алаеддін-бей і каді Бурханеддін, замість того, щоб об'єднатися проти Баязида, змагалися і ділили території один з одним, ще більше послабляючі себе. Приблизно у цей же час правителі бейліків отримали листи від Тамерлана з наполегливою пропозицією підкоритися йому. Алаеддін-бей скористався можливістю і погодився стати васалом і союзником Тамерлана. Тим самим каді Бурханеддін Ахмед, правитель Сиваса, виявився між двома ворогами. 1396 року Алеаддін-бей підмовив губернатора Кайсері Шейха Муайяна, колишнього до цього союзника каді Бурханеддіна, перейти на свою сторону. Каді Бурханеддін відразу піймав Шейха Муайяна та стратив його в Кайсері. Остання війнаНезважаючи ні на що, Алаеддін ніколи не відмовлявся від боротьби із османами. Під час битви під Нікополем він атакував Анкару і посадив у в'язницю Сари Темирташа-пашу, валі міста. У битві при Нікополе у полон до Баязида потрапив Йоганн Шильтбергер, який служив Баязиду, бо перебував у свиті султана. Він залишив опис наступних подій.За його словами, Баязид виступив проти непокірного родича з 150 тисячним військом, в той час, як у Алаеддіна було тільки 70 тисяч. Коли Алаеддін дізнався про наближення Баязида, то випустив Тимурташа-пашу і відправив його послом з дарами і мирними пропозиціями до султана. Однак Баязид відмовився говорити про мир. Армії зустрілися недалеко від Коньї і вступили в бій. Незважаючи на чисельну перевагу, Баязид у дводенній битві не зміг здолати караманіда, але, будучи майже оточеним, Алаеддін сховався у цитаделі міста. Після 11 днів облоги султан домовився із жителями міста, що вони відкриють ворота в обмін на збереження життя і майна. Населення міста видало свого правителя, і Алаеддіна було убито. Йоганн Шільтбергер так описує смерть Алаеддіна-бея:
Відповідно до опису Шільтбергера, це сталося в 1397/98 році, але Крамерс вказу 1391 рік(після битви при Аксараї), проте Ендиклопедія Ісламу вказує 1391 рік. Відомий сходознавець Юрій Петросян прийняв версію, що Алаеддін був страчений за наказом Баязида.Після страти Алаеддіна і здачі Коньї Баязид попрямував до Ларінде, в якій знаходилися сини Алаеддіна і їх матір — вдова Алаеддіна і сестра Баязида. Сини Алаеддіна, будучи вже підлітками (їм було не менше 11 років), були ображені і розсерджені стратою батька і видом його голови на піку. З юнацьким запалом вони хотіли захищати місто і не хотіли здаватися. Жителі міста співчували хлопчикам і підтримали їх. Однак після кількох днів облоги Нефісе злякалася, що її синів теж стратять, як і їх батька. Вона сказала жителям, що не бачить можливості відстояти місто і не хоче, щоб люди постраждали через їх сім'ю. Зважаючи на неможливість чинити опір, вдова Алаеддіна вийшла з міста до свого брата, ведучи синів. Баязид «бачачи сестру з синами, вийшов зі свого намету їм на зустріч; вони тоді кинулися до його стоп, цілували його ноги, просячи пощади, і передали йому ключі замку і міста. Султан тоді звелів, стоявшим біля нього сановникам, підняти їх, заволодів містом і поставив туди начальника одного зі своїх наближених. Сестру ж з її синами він відправив до свого столичного міста Брусса». Спочатку землі Караманідів Баязид віддав своєму синові Мустафі. Невідомо, як Мехмет-бей і Алі-бей, сини Алаеддіна і Нефісе, жили в Бурсі. Згідно" Дустурнаме" вони жили окремо від матері у почесному полоні. СпадщинаУ 1370 Алаеддін-бей побудував в Ларінде мечеть Актеке, перебудувавши існуючі будівлі завії Калама. Так в цій мечеті виявилися поховання онуків Джалаледдіна Румі, його брата Алаеддіна-Челебі та його матері Мюміне-хатун. Через це мечеть ще називають Мадер-і Мевляна Джамі. Тут же похований Караманоглу Сулейман-бей (Сайффеддін), брат Алаеддіна-бея. ЗначенняЧас правління Алаеддіна вважається періодом максимального вплику Караманідів у Малій Азії. Під час правління Алаеддіна бейлик був істотно збільшений, у 1380 році територія Караманіди включала у себе наступні регіони і міста: Гульнар, Анамур, Силифке, Мут, Ернемек, Хадим, Бозкир, Ларинда, Елеглі, Улукишла, Нигде, Карахісар ,Аксарай, Акшехир, Бейшехир, Ильгин і Конью. Аллаеддін був уже не просто «правитель Анатолійських гір» (Сахіб Джибао аль-Рум), як раніше літописці мамлюків називали караманідів. Тепер його називали вже «Султан» і « Абу-ль-Фат».Розповідаючі пр. облогу Корікос Леонтій Махер називає його «Великий Караман», з опису Шільтбергера видно, що Алаеддін вважав себе рівним Баязиду. Але Алаеддін-бей не зміг зупинитися, він претендував на землі бейлика Хамід, передані османам. Також Алаеддін-бей розірвав традиційні зв'язки своєї сім'ї з Ертанагуллами і мамлюками, які були його природними союзниками проти османів, чим послабив бейлик. Після його страти бейлік залишився поглиненим Османською імперією. Примітки
Література
|
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Alaeddin bej tur Alaaddin Bey pomer 1397 98 13 j pravitel bejlika Karamanogullari Alaeddin bej buv sinom Halila beya Alaeddina Halila ta bratom Sulejmana beya Alaeddina beya chasto pomilkovo nazivayut Alaeddin Ali bej Pravlinnya Alaeddina proslavilosya zbilshennyam vplivu Karamanidiv u Anatoliyi Prichinoyu cogo rezultatu buv shlyub Alaeddina iz Nefise Melek Hatun dochkoyu Osmanskogo sultana Murada I Cej shlyub buv pershim dinastichnim soyuzom karamanidiv iz osmanami Aladdin vidstoyuvav nezalezhnist bejlika vid osmaniv tomu neodnorazovo voyuvav iz Muradom i Bayazidom U 1397 98 buv strachenij BayazidomAlaeddin bej I Karamanidtur Alaaddin BeyNarodivsya1342Pomer1398 KonyaPosadadBatkoAla ed Din HalilBrati sestriSejf ed Din SulejmanU shlyubi zNefise HatunDitiNasir ed Din Mehmet i Alaeddin bej IIU 1361 roci Aleaddin uklav ugodu iz pravitelem Eretni pro spilni diyi Potim Eretnaogullar Muhamed bej buv ubitij v Kajseri u 1366 Zamist nogo do vladi prijshov jogo malolitnij sin Ali Alaeddin Vizirom v Eretni buv kadi Burhaneddin Ahmet vidomij poet Pislya smerti Alaeddina kadi Burhaneddin progolosiv sebe sultanom zmistivshi zakonnogo spadkoyemcya Skoristavshis smutnim periodom v Eretni Aleaddin Karamanid zahopiv Nigde Aksaraj i Kajseri a Ali Alaeddin Eretnaoglu perebravsya iz Kajzeri do Sivasa Takozh Alaeddin priyednav do svogo bejlika deyaki kolishni teritoriyi Kilikijskogo carstva i vzyav u 1366 67 rokah Konyu Pislya takih uspihiv Babuk ogullri oblast Nigde Atabej oblast Ishakli u Akshehiri Devlet Shah oblast Ilgin ta inshi tatarski vozhdi pishli na sluzhbu do Karamanidiv Provedena Alaeddinom politika vorozhnechi z pravitelem Eretni kadi Burhaneddinom privela do vtrati prirodnogo soyuznika proti osmaniv U 1367 roci pid chas vijni mamlyukiv z Kiprskim korolivstvom Allaeddin napav na Kizkalesi ta Korikos yaki Karamanidi davno pragnuli zahopiti Misto z 1369 roku nalezhalo Kipru tak sho gorodyani shovalisya u vnutrishnomu misti i vidpravili dvoh posliv P yeru de Luzinyanu U cej zhe chas buli otrimani listi do korolya vid kapitana Korhigosa i z Konyi v yakih govorilosya sho Velikij Karaman ogolosiv u Korgigosi sho lt gt vin prijshov z velikoyu armiyeyu dlya oblogi forteci P yer yakij potrebuvav forposti na anatolijskomu uzberezhzhi negajno vidpraviv dopomogu oblozhenim a jogo brat Zhan de Luzinyan ocholiv oboronu P yeru vdalosya zvernutisya za dopomogoyu do yevropejskih derzhav Tomu cogo razu Karamanidi ne zmogli vzyati Korhigos Za povidomlennyami suchasnika cherez tri dni pan princ nakazav zhitelyam Korhigosa vijti iz forteci dlya bataliyi Bog daruvav hristiyanam peremogu voni rozbili turok a takozh zavdali bagato poranen samomu Velikomu Karamanu U 1375 roci Alaeddin bej znovu bivsya proti pravitelya Sivasa kadi Burhaneddina Ahmeda Priblizno u cej samij chas mamlyuki zajnyali vsyu Kilikiyu znishivshi virmenske carstvo Pid chas pravlinnya Alaeddina bejlik buv istotno zbilshenij U 1380 roci teritoriya Karamanidi vklyuchala u sebe nastupni regioni i mista Gulnar Anamur Silifke Mut Ernemek Hadim Bozkir Larinda Elegli Ulukishla Nigde Karahisar Aksaraj Akshehir Bejshehir Ilgin i Konyu Allaeddin buv uzhe ne prosto pravitel Anatolijskih gir Sahib Dzhibao al Rum yak ranishe litopisci mamlyukiv nazivali karamanidiv Teper jogo nazivali vzhe Sultan i Abu l Fat Shlyub iz dochkoyu Murada Vidnosini karamanidiv iz osmanami buli skladnimi bo obidva bejlika pretenduvali na odni i ti zh prilegli teritoriyi Obidvi sim yi namagalisya dosyagti hocha b yakoyis timchasovoyi zgodi shlyahom dinastichnih soyuziv mizh soboyu Pershim z takih soyuziv stav shlyub Alaeddina i dochki Murada I Nefise Dzherela nazivayut rizni dati vesillya U zbirniku dokumentiv osmanskoyi kancelyariyi Munshaat as Salatin Listi sultaniv skladenomu Nishandzhi Feridunom Ahmet beyem v 16 stolitti yak chas vesillya vkazuyetsya 1386 rik Doslidzhennya napisiv na medrese Hatun zvelenomu Nefise daye pidstavi vvazhati sho shlyub buv zdijsnenij ne piznishe 1381 82 roku Odnoznachno nevidomo takozh z yakogo boku bula iniciativa Vidomo lishe sho v 1381 roci buv ukladenij i shlyub Bayazida sina Murata i majbutnogo sultana z Devlet sultan dochkoyu Germiyanoglu Sulejmana shaha Ale suchasni istoriki vidnosyat shlyub Nefise i Aleaddina do bilsh rannogo chasu mizh 1360 1370 rokami oskilki narodzhennya starshogo sina Nefise vidnosyat do 1370 roku Shikari v Karaman name pishe sho shlyub buv zaproponovanij Muradom cherez brata Alaeddina Davuda yakij priyihav v Bursu yak posol vid Allaeddina U mene ye ulyublena dochka Ya proponuyu vidati yiyi zamizh za Alaeddina beya Koli ti poverneshsya peredaj jomu moye bazhannya yak lichit i nehaj vin prijme yiyi prihilno yak svoyu druzhinu Sudyachi iz usogo zaruchini vidbulisya u 1378 roci Pridane Nefise bulo bagatim a Alaeddin v svoyu chergu obicyav zapevnivshi pechatkoyu sho u razi rozluchennya vin viddast druzhini Akshehir Aksaraj i vsi sela u okolici cih mist Zavdyaki comu shlyubu Alaeddin kilka raziv otrimuvav proshennya vid Murata i Bayazida Hroniki v opisi vesillya zberegli rozpovid pro napad na kortezh narechenoyi Mongoli otochili karavan v Sivrihisari ale ohoronci Aleaddina rogromili mongoliv she do togo yak vstigli pributi na dopomogu 40000 kinnotnikiv z Karamana Na vesilnih urochistostyah u Karamani buli prisutni emiri Saruhana Ajdina Menteshe i Eshrefoglu Cherez konflikt z beyem Karamana u 1385 86 roci Murad buv zmushenij vidvoliktisya vid vijskovih dij na yevropejskij teritoriyi i povernutisya z armiyeyu v Anatoliyu Prichinoyu buli teritorialni pretenziyi Aleaddina U miru togo yak osmani rozshiryuvali svoyi volodinnya na Balkanah Aleaddin bej priyednuvav zemli u Malij Aziyi Hamidogullari buli vzhe ne v zmozi protistoyati jogo natisku i todi pravitel bejlika Hamid prodav svoyi zemli Muradu Alaeddin bej buv nezadovolenij Moment dlya vistupu zdavsya karamanskomu beyu pidhodyashim zvazhayuchi na nedavni mizhusobici u derzhavi osmaniv ta koncentraciyu yih vijskovih sil na Balkanah i Alaeddin zahopiv Kara Agak Yalvadzh ta Bejshehir Murad prote zumiv shvidko pidgotuvati armiyu dlya pohodu proti karamanskogo beya i osmanska armiya pidijshla do Konyi stolici Karamanidiv Alaeddin zaproponuvav mir ale Murad vidkinuv propoziciyu zyatya zayavivshi sho ne mozhe pokladatisya na musulmanskogo pravitelya yakij napav na nogo u toj chas yak vin borovsya iz nevirnimi Obidva vijska zijshlisya pered Konyeyu Alaeddin buv rozbitij vshent Pislya cogo sultan osadiv Konyu ale Aleaddin zaprosiv miru vislavshi do Murada svoyu druzhinu Murad pishov na mirnu ugodu za poserednictvom svoyeyi donki za umovi sho Alaeddin viddast Bejshehir Same pislya ciyeyi bitvi z Alaeddinom Bayazid todi she sin sultana zarobiv prizvisko Bliskavichnij Murad I Bogopodibnij batko Nefise Melek Hatun Sultan rozdiliv svoyi volodinnya na 5 sandzhakiv postavivshi na yih choli svoyih viddanih sanovnikiv Pislya cogo vin povernuvsya iz svoyim vijskom na Balkani ale Aleaddin bej ne vvazhav cyu ugodu dovgotrivaloyu i tilki vichikuvav vigidnu godinu Do pravlinnya Bayazida I osmani i karam anidi zhili v miri ale yak tilki Alaeddin diznavsya sho u 1389 roci v Kosovi buv ubitij jogo test vin uklav mir z Menteshe i Eretne zahopiv Bejshehir i zaklikav usih praviteliv u zahidnij Anatoliyi borotisya proti Bayazida 1 Pid chas kampaniyi uzimku 1389 90 rokiv Bayazid aneksuvav zahidni anatolijski emirati Ajdin Saruhan Germiyan Menteshe ta Hamid Potim vin pishov na Karaman Alaeddin buv rozbitij Bayazidom i oblozhenij u Konyi Ale kolishnij soyuznik Bayazida Dzhandaroglu Sulejman bej z Kastamonu sin zasnovnika bejlika Dzhandaridov Isfendiyaridov uklav ugodu z kadi Burhhaneddilom Ahmedom proti Bayazida Takim chinom Bayazid zmushenij buv vidmovitisya vid oblogi Konyi i znovu ulav mir iz Alaeddinom u 1391 roci shob napraviti svij udar proti Sulejmana beya i kadi Burhaneddina U 1392 roci Bayazid peremig i ubiv Sulejmana beya ta aneksuvav jogo teritoriyi Praviteli dribnih teritorij v regioni takozh pidkorilisya osmanam ale kadi Burhaneddina Bayazid ne zmig zdolati Alaeddin bej i kadi Burhaneddin zamist togo shob ob yednatisya proti Bayazida zmagalisya i dilili teritoriyi odin z odnim she bilshe poslablyayuchi sebe Priblizno u cej zhe chas praviteli bejlikiv otrimali listi vid Tamerlana z napoleglivoyu propoziciyeyu pidkoritisya jomu Alaeddin bej skoristavsya mozhlivistyu i pogodivsya stati vasalom i soyuznikom Tamerlana Tim samim kadi Burhaneddin Ahmed pravitel Sivasa viyavivsya mizh dvoma vorogami 1396 roku Aleaddin bej pidmoviv gubernatora Kajseri Shejha Muajyana kolishnogo do cogo soyuznika kadi Burhaneddina perejti na svoyu storonu Kadi Burhaneddin vidrazu pijmav Shejha Muajyana ta strativ jogo v Kajseri Ostannya vijna Nezvazhayuchi ni na sho Alaeddin nikoli ne vidmovlyavsya vid borotbi iz osmanami Pid chas bitvi pid Nikopolem vin atakuvav Ankaru i posadiv u v yaznicyu Sari Temirtasha pashu vali mista U bitvi pri Nikopole u polon do Bayazida potrapiv Jogann Shiltberger yakij sluzhiv Bayazidu bo perebuvav u sviti sultana Vin zalishiv opis nastupnih podij Za jogo slovami Bayazid vistupiv proti nepokirnogo rodicha z 150 tisyachnim vijskom v toj chas yak u Alaeddina bulo tilki 70 tisyach Koli Alaeddin diznavsya pro nablizhennya Bayazida to vipustiv Timurtasha pashu i vidpraviv jogo poslom z darami i mirnimi propoziciyami do sultana Odnak Bayazid vidmovivsya govoriti pro mir Armiyi zustrilisya nedaleko vid Konyi i vstupili v bij Nezvazhayuchi na chiselnu perevagu Bayazid u dvodennij bitvi ne zmig zdolati karamanida ale buduchi majzhe otochenim Alaeddin shovavsya u citadeli mista Pislya 11 dniv oblogi sultan domovivsya iz zhitelyami mista sho voni vidkriyut vorota v obmin na zberezhennya zhittya i majna Naselennya mista vidalo svogo pravitelya i Alaeddina bulo ubito Jogann Shiltberger tak opisuye smert Alaeddina beya Na pitannya cogo ostannogo chomu vin ne hotiv jogo viznati svoyim verhovnim volodarem vin vidpovidav sho vvazhav sebe rivnim jomu gosudarem i tim tak rozgnivav sultana sho vin zakrichav tri razi ne zvilnyat mene vid Karamana Nareshti htos Sari Timurtash pasha z yavivsya vidviv Karamana i umertvivshi jogo znovu z yavivsya pered Bayazidom yakij jogo zapitav sho vin zrobiv iz Karamanom Diznavshis zhalyugidnu jogo dolyu vin zaplakav i nakazav znishiti ubivcyu na tomu samomu misci de vin ubiv Karmana v pokapannya za te sho vin tak pospishiv z vbivstvom nastilki znatnoyi osobi i ne pochekav poki projde gniv svogo gospodarya Potim Bayazid veliv poklasti golovu Karamana na vistrya spisa i nositi po vsomu krayu shob inshi mista pobachilivshi sho volodar yih vzhe ne buv v zhivih skorishe zdavalisya Vidpovidno do opisu Shiltbergera ce stalosya v 1397 98 roci ale Kramers vkazu 1391 rik pislya bitvi pri Aksarayi prote Endiklopediya Islamu vkazuye 1391 rik Vidomij shodoznavec Yurij Petrosyan prijnyav versiyu sho Alaeddin buv strachenij za nakazom Bayazida Pislya strati Alaeddina i zdachi Konyi Bayazid popryamuvav do Larinde v yakij znahodilisya sini Alaeddina i yih matir vdova Alaeddina i sestra Bayazida Sini Alaeddina buduchi vzhe pidlitkami yim bulo ne menshe 11 rokiv buli obrazheni i rozserdzheni stratoyu batka i vidom jogo golovi na piku Z yunackim zapalom voni hotili zahishati misto i ne hotili zdavatisya Zhiteli mista spivchuvali hlopchikam i pidtrimali yih Odnak pislya kilkoh dniv oblogi Nefise zlyakalasya sho yiyi siniv tezh stratyat yak i yih batka Vona skazala zhitelyam sho ne bachit mozhlivosti vidstoyati misto i ne hoche shob lyudi postrazhdali cherez yih sim yu Zvazhayuchi na nemozhlivist chiniti opir vdova Alaeddina vijshla z mista do svogo brata veduchi siniv Bayazid bachachi sestru z sinami vijshov zi svogo nametu yim na zustrich voni todi kinulisya do jogo stop ciluvali jogo nogi prosyachi poshadi i peredali jomu klyuchi zamku i mista Sultan todi zveliv stoyavshim bilya nogo sanovnikam pidnyati yih zavolodiv mistom i postaviv tudi nachalnika odnogo zi svoyih nablizhenih Sestru zh z yiyi sinami vin vidpraviv do svogo stolichnogo mista Brussa Spochatku zemli Karamanidiv Bayazid viddav svoyemu sinovi Mustafi Nevidomo yak Mehmet bej i Ali bej sini Alaeddina i Nefise zhili v Bursi Zgidno Dusturname voni zhili okremo vid materi u pochesnomu poloni section SpadshinaU 1370 Alaeddin bej pobuduvav v Larinde mechet Akteke perebuduvavshi isnuyuchi budivli zaviyi Kalama Tak v cij mecheti viyavilisya pohovannya onukiv Dzhalaleddina Rumi jogo brata Alaeddina Chelebi ta jogo materi Myumine hatun Cherez ce mechet she nazivayut Mader i Mevlyana Dzhami Tut zhe pohovanij Karamanoglu Sulejman bej Sajffeddin brat Alaeddina beya ZnachennyaChas pravlinnya Alaeddina vvazhayetsya periodom maksimalnogo vpliku Karamanidiv u Malij Aziyi Pid chas pravlinnya Alaeddina bejlik buv istotno zbilshenij u 1380 roci teritoriya Karamanidi vklyuchala u sebe nastupni regioni i mista Gulnar Anamur Silifke Mut Ernemek Hadim Bozkir Larinda Elegli Ulukishla Nigde Karahisar Aksaraj Akshehir Bejshehir Ilgin i Konyu Allaeddin buv uzhe ne prosto pravitel Anatolijskih gir Sahib Dzhibao al Rum yak ranishe litopisci mamlyukiv nazivali karamanidiv Teper jogo nazivali vzhe Sultan i Abu l Fat Rozpovidayuchi pr oblogu Korikos Leontij Maher nazivaye jogo Velikij Karaman z opisu Shiltbergera vidno sho Alaeddin vvazhav sebe rivnim Bayazidu Ale Alaeddin bej ne zmig zupinitisya vin pretenduvav na zemli bejlika Hamid peredani osmanam Takozh Alaeddin bej rozirvav tradicijni zv yazki svoyeyi sim yi z Ertanagullami i mamlyukami yaki buli jogo prirodnimi soyuznikami proti osmaniv chim poslabiv bejlik Pislya jogo strati bejlik zalishivsya poglinenim Osmanskoyu imperiyeyu PrimitkiSumer 1995 Sakaoglu 2007 p 26 Bosvort 1971 s 183 Kramers 1927 Leontij Mahno 1999 s 98 98 Alderson 1956 p 166 167 Alderson 1956 Table 34 Sakaoglu 2007 p 27 Sakaoglu 2007 Emecen 2009 Petrosyan 1990 s 24 Ozaydin2 2001 Shiltberger 1984 Petrosyan 1990 s 27 Aktekke Camii Tanrikorur 1995LiteraturaShiltberger I Podorozh Ivana Shiltbergera po Yevropi Aziyi ta Africi z 1394 roku po 1427 rik AN AzSSR Institut shodoznavstva pereklad Bruna F K Baku Elm 1984 utochniti nazvu Zapiski imperatorskogo Novorosijskogo universitetu Bosvort K E Musulmanski dinastiyi Dovidnik po hronologiyi i genealogiyi Per z angl P A Gryaznevicha Vidpovidalnij redaktor I P Petrushevskij M Nauka 1971 Petrosyan Yu A Osmanska imperiya mogutnist i zagibel Istorichni narisi M Nauka Golovna redakciya shidnoyi literaturi 1990 280 s ISBN 5 02 017026 7 Leontij Maher Povist pro solodke zemli Kipr Kniga II Hrestonosci piznogo serednovichchya Korol Kipru P yer I Luzinyan Navchalnij posibnik M Izd vo MGU 1999 Sikari Karamanname Metin Sozen Necdat Sakoglu Is Lebib Yalkin 2005 S 254 ISBN 975 585 483 5 tur Alderson Anthony Dolphin The Structure of the Ottoman Dynasty Oxford Clarendon Press 1956 186 p angl Emecen F Anatolian emirates THE KARAMANIDS Encyclopedia of the Ottoman Empire Agoston G Bruce AM 2009 P 40 angl Kramers JH Karaman Oghullari In Houtsma Martijn Theodoor Leiden BRILL 1927 Vol II S 748 752 EJ Brill s first encyclopaedia of Islam 1913 1936 angl Ozaydin A KADI BURHANEDDIN Kadi Burhaneddin Devleti Islamansiklopedisi 2001 24 P 76 77 Sakaoglu N Famous Ottoman Women Istanbul Avea 2007 320 p ISBN 9757104779 ISBN 9789757104773 angl Sumer F Karaman Oghullari Leiden BRILL 1997 Vol IV S 619 625 Encyclopaedia of Islam New Edition angl Sumer F Karamanogullari Islamansiklopedisi 1995 24 P 454 460 tur Tanrikorur B Karaman Mevlevihanesi Islamansiklopedisi 1995 24 P 447 448