Аеродинамі́чна труба́ (також Аеродинамічний тунель) — установка, в якій вивчається дія штучно створеного рівномірного повітряного потоку на моделі літальних апаратів та інших тіл (див. Аеродинаміка).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell6TDAxRUxURXhYekV5Wm5SZlYybHVaRjlVZFc1dVpXeGZWR1Z6ZEM1cWNHY3ZNelV3Y0hndFRVUXRNVEZmTVRKbWRGOVhhVzVrWDFSMWJtNWxiRjlVWlhOMExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Більш точно, аеродинамічні труби — це великі труби, крізь які продувається повітря, та котрі використовуються для відтворення взаємодії між повітрям і об’єктом (предметом), що летить у повітрі або рухається по землі. Дослідники здебільшого застосовують аеродинамічні труби, щоби дізнатися більше про те, як буде літати літак. Для прикладу, NASA використовує аеродинамічні труби для випробування великих моделей літаків і космічних кораблів. Деякі аеродинамічні труби достатньо великі, щоби вмістити повнорозмірні одиниці транспортних засобів.
В Україні аеродинамічні труби використовуються, зокрема на Державному підприємстві «Антонов» та в Національному аерокосмічному університеті ім. М.Є. Жуковського «Харківський авіаційний інститут» (надзвукова аеродинамічна труба Т-6).
Вступ
Аеродинамічна труба розганяє повітря навколо об’єкта, створюючи враження, ніби він сам швидко рухається.
Здебільшого великі потужні вентилятори всмоктують повітря крізь трубу. Об'єкт, що перевіряється, надійно утримується всередині тунелю, щоби залишатися нерухомим. Предметом дослідження може бути аеродинамічний випробувальний об’єкт, наприклад циліндр або профіль, окрема його складова, маленька модель транспортного засобу чи навіть повнорозмірний транспортний засіб. Повітря, котре рухається навколо нерухомого об'єкта, показує, що сталося б, якби він летів у повітрі. Рух повітря можна вивчати різними способами; дим або барвник можна додати в повітря, отже потік можна побачити, коли він рухається повз об’єкт. Кольорові нитки також можна прикріпити до досліджуваного предмета, щоби простежити, як його огинає повітря. Для вимірювання сили повітряного тиску на об’єкт, часто можна використовувати особливі прилади.
Найперші аеродинамічні труби були винайдені наприкінці 19 століття, на початку аеронавігаційних досліджень, коли багато хто намагався розробити успішні літальні апарати, важчі за повітря. Аеродинамічна труба була задумана як спосіб перевернути звичний порядок речей: замість того, щоби повітря стояло майже нерухомо а об’єкт рухався крізь нього зі швидкістю, той самий ефект було б отримано, якби об’єкт перебував без руху, а повітря б летіло зі швидкістю повз нього. Таким чином нерухомий спостерігач міг досліджувати ніби швидкоплинний об’єкт у дії та вимірювати аеродинамічні сили, які на нього впливають.
Розвиток аеродинамічних труб супроводжував розвиток літакобудування. Під час Другої світової війни були побудовані великі аеродинамічні труби. Випробування в аеродинамічній трубі вважалося надзвичайно важливим під час розробки, особливо надзвукових літаків і ракет під час холодної війни.
Згодом, дослідження в аеродинамічній трубі набули нового розмаху: вплив вітру на штучні споруди чи об’єкти потрібно було вивчати, коли будівлі стають достатньо високими, щоби великі поверхні були доступні для вітру, і внутрішні сили будівлі повинні протистояти цим силам. Визначення таких сил було потрібне до того, як будівельні норми могли вказати необхідну міцність таких споруд, і такі випробування продовжують використовуватися для великих або незвичайних будівель.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll3TDFOdmRXWm1iR1Z5YVdVeU1EQTBYekF6TG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxVGIzVm1abXhsY21sbE1qQXdORjh3TXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Приблизно в 1960-х роках випробування в аеродинамічній трубі застосовувалися до автомобілів не стільки для визначення аеродинамічних сил як таких, скільки для того, щоби вияснити способи зменшення потужності, потрібної для руху транспортного засобу дорогою із заданою швидкістю. У цих дослідженнях взаємодія між дорогою та транспортним засобом відіграє значну роль, і цю взаємодію треба враховувати під час інтерпретації підсумків випробувань. У дійсному становищі проїжджа частина рухається відносно транспортного засобу, але повітря є нерухомим відносно проїжджої частини, та в аеродинамічній трубі повітря рухається відносно проїзної частини, тоді як проїжджа частина нерухома відносно випробовуваного транспортного засобу. У деяких автомобільних випробувальних аеродинамічних трубах під досліджуваним транспортним засобом вбудовані рухомі ремені, щоби наблизити фактичний стан, і дуже схожі пристрої використовуються під час випробування в аеродинамічній трубі конфігурації зльоту та посадки літака.
Випробування спортивного обладнання в аеродинамічній трубі також було поширеним протягом багатьох років, зокрема ключки та м’ячі для гольфу, олімпійські бобслеї, олімпійські велосипедисти та шоломи перегонових автомобілів. Аеродинаміка шолома особливо важлива в подібних автомобілях з відкритою кабіною (Indycar, Formula One). Надмірна підіймальна сила шолома може створити значне напруження шиї водія, а розділення потоку на задній стороні шолома може спричинити турбулентний удар і, таким чином, розмитість зору для водія на високих швидкостях.
Поступ у моделюванні обчислювальної гідродинаміки (CFD) на високошвидкісних цифрових комп’ютерах, зменшив попит на тестування в аеродинамічній трубі.
Історія
Англійський військовий інженер і математик Бенджамін Робінс (1707–1751) винайшов пристрій із обертовим важелем для визначення опору повітря і провів деякі з перших дослідів з теорії авіації.
Сер Джордж Кейлі (1773–1857) також використовував обертовий важіль для вимірювання опору та підіймальної сили різних аеродинамічних профілів. Його обертовий важіль був довжиною 5 футів (1,5 м) і розвивав найбільшу швидкість від 10 до 20 футів на секунду (3-6 м/с).
Отто Лілієнталь застосовував обертовий важіль для точного вимірювання аеродинамічних профілів крила з різними кутами атаки, встановлюючи полярні діаграми співвідношення підіймальної сили та лобового опору, але йому бракувало знань щодо індукованого опору та чисел Рейнольдса.
Однак обертовий важіль не створював надійного потоку повітря, що впливало на підсумки випробувань. Відцентрові сили та інше, ускладнювали докладне вивчення повітряного потоку. Френсіс Герберт Венхем (1824–1908), член ради Аеронавігаційного товариства Великої Британії, вирішив ці перешкоди, винайшовши, спроєктувавши та експлуатуючи першу закриту аеродинамічну трубу 1871 року. Щойно цей прорив було досягнуто, докладні технічні дані були швидко отримані за допомогою цього пристосування. Венхему та його колезі Джону Браунінгу приписують багато основоположних відкриттів, зокрема вимірювання співвідношення l/d, відносне подовження крила, тощо.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll6TDFKbGVXNXZiR1J6WDJac2RXbGtYM1IxY21KMWJHVnVZMlZmWlhod1pYSnBiV1Z1ZEY4eE9EZ3pMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFTWlhsdWIyeGtjMTltYkhWcFpGOTBkWEppZFd4bGJtTmxYMlY0Y0dWeWFXMWxiblJmTVRnNE15NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У класичній серії дослідів англієць Осборн Рейнольдс (1842–1912) з Манчестерського університету довів, що схема повітряного потоку над великою моделлю була б однаковою для повномасштабного транспортного засобу, якби певний параметр потоку був однаковим в обох випадках. Цей чинник, тепер відомий як число Рейнольдса, є основним показником для опису всіх становищ потоку, разом з його формою, легкістю теплопередавання та початком турбулентності. Це головне наукове обґрунтування використання моделей в аеродинамічних трубах для наслідування явищ дійсності. Однак існують обмеження щодо умов, за яких динамічна подібність ґрунтується лише на числі Рейнольдса.
Данський винахідник Поуль ла Кур застосував аеродинамічні труби в ході розробки та вдосконалення технології вітряних турбін на початку 1890-х років. Карл Рікард Найберг використовував аеродинамічну трубу, коли проєктував свій Flugan з 1897 року і далі.
1897 року Костянтин Ціолковський побудував аеродинамічну трубу відкритого перетину з відцентровим нагнітачем і визначив коефіцієнт опору пласких пластин, циліндрів і куль.
Використання простої аеродинамічної труби братів Райт 1901 року для вивчення впливу повітряного потоку на різні форми під час розробки їх Flyer Wright було певною мірою революційним. Проте з вищесказаного видно, що вони просто застосовували прийняту технологію того часу, хоча це ще не було поширеною технологією в Америці.
У Франції Гюстав Ейфель (1832–1923) побудував 1909 року власну першу відкриту аеродинамічну трубу, що приводилася в дію електродвигуном потужністю 50 кВт, на Марсовому полі, біля підніжжя вежі, яка носить його ім’я. Між 1909 і 1912 роками Ейфель провів близько 4000 випробувань у своїй аеродинамічній трубі, і його систематичні досліди встановили нові стандарти для аеронавігаційних досліджень. 1912 року лабораторія Ейфеля була переведена в Отей, передмістя Парижа, де його аеродинамічна труба з двометровою випробувальною секцією все ще працює. Компанія Eiffel значно підвищила ефективність аеродинамічної труби з відкритою зворотною трубою, замкнувши тестову секцію в камеру, сконструювавши розширений вхідний отвір із стільниковим випрямлячем потоку та додавши дифузор між тестовою секцією та вентилятором, розташованим на нижньому кінці дифузора; це була узгодженість, за якою згодом було побудовано кілька аеродинамічних труб; насправді низькошвидкісну аеродинамічну трубу з відкритим поворотом часто називають аеродинамічною трубою типу Ейфеля.
Збирався побудувати у селищі Червоному аеродинамічну трубу та створити науково-дослідний підрозділ при власних авіаційних майстернях, і український благодійник, авіаконструктор і підприємець Федір Терещенко, але це потребувало будівництва окремої електростанції, що виявилося тоді (під час Першої світової війни) задорого. Згодом Жовтневий переворот та загальний безлад, перекреслив ці задуми.
Спосіб дії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk0TDFkcGJtUjBkVzV1Wld3eExXVnVMbk4yWnk4ek16QndlQzFYYVc1a2RIVnVibVZzTVMxbGJpNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Принципова схема простої аеродинамічної труби з незамкненим потоком і закритою робочою частиною показана на малюнку.
Основними складовими аеродинамічної труби, зазвичай є: вентилятор 1, що приводиться в рух електродвигуном постійного струму 2 та засмоктує повітря крізь сопло 3 і напрямну ґратку 4 в робочу частину 5, де містяться досліджувана модель і давачі вимірювальних приладів. Далі повітря проходить крізь дифузор, виходячи в навколишній простір. Швидкість потоку в робочій частині регулюється зміною обертів двигуна. Рівномірність потоку в робочій частині забезпечується належною формою сопла та напрямною ґраткою.
Економічність аеродинамічної труби визначається відношенням кінетичної енергії секундної маси повітря в робочій частині до потужності двигуна. Дифузор, який значно зменшує кінетичну енергію повітря, котре виходить з аеродинамічної труби, істотно поліпшує її якість. Ще кращі показники має аеродинамічна труба з замкненим потоком. В аеродинамічній трубі цього типу повітря, вийшовши з дифузора, крізь один або два зворотні з напрямними лопатями знову потрапляє в сопло. Необхідною умовою динамічної відповідності природного та модельованого явищ є рівність для обох становищ певних чисел — критеріїв подібності. Найважливішим критерієм подібності, за не дуже великих швидкостей, є число
R = lv/n,
де l — характерний розмір тіла, v — швидкість, n — кінематичний коефіцієнт в'язкості середовища. Для досягнення великих R застосовують велетенські натурні аеродинамічні труби, де досліджуються тіла справжньої величини. У разі великих (надзвукових) швидкостей найбільше значення має число
М = v/a,
де a — швидкість звуку.
Для одержання великих М застосовують невеликі розміром швидкісні надзвукові аеродинамічні труби. У швидкісних аеродинамічних трубах безперервної дії повітряний потік, що утворюється осьовим компресором, проходить крізь охолодні пристрої. Також широко використовують шлірен-зйомку(метод Теплера) для докладного дослідження поведінки потоків повітря в аеродинамічній трубі.
Див. також
Література
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Закс Н. А. Основы экспериментальной аэродинамики. М., 1953;
- Пэнкхерст Р., Холдер Д. Техника эксперимента в аэродинамических трубах. Пер. с англ. II., 1955.
Посилання
- Аеродинамічна труба [ 25 лютого 2022 у Wayback Machine.] // ВУЕ
- MicroCFD 3D Virtual Wind Tunnel
- Simscale Wind Tunnel Simulator Online
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Аеродинамічна труба |
- . scientists.kharkov.ua. Архів оригіналу за 20 жовтня 2022. Процитовано 16 жовтня 2022.
- Katz, Joseph (1 січня 2006). . Annual Review of Fluid Mechanics (англ.). Т. 38, № 1. с. 27—63. doi:10.1146/annurev.fluid.38.050304.092016. ISSN 0066-4189. Архів оригіналу за 26 грудня 2021. Процитовано 16 жовтня 2022.
- By James C. Paul, P.E. Racing Helmet Design (PDF).
- Robins, Benjamin; Wilson, James. Mathematical tracts of the late Benjamin Robins. Rare & Special e-Zone. Процитовано 16 жовтня 2022.
- Ackroyd, J. A. D. (22 травня 2002). Sir George Cayley, the father of aeronautics. Part 1. The invention of the aeroplane. Notes and Records of the Royal Society of London. Т. 56, № 2. с. 167—181. doi:10.1098/rsnr.2002.0176. ISSN 0035-9149. Процитовано 16 жовтня 2022.
- Fehrm, Bjorn. dx.doi.org http://dx.doi.org/10.1049/iet-tv.41.836. Процитовано 16 жовтня 2022.
{{}}
: Пропущений або порожній|title=
() - Seventh Annual Report of the Aëronautical Society of Great Britain, for the Year 1872. Annual Reports of the Aeronautical Society of Great Britain. Т. 7. 1872. с. 5—24. doi:10.1017/s2397930500001831. ISSN 2398-2292. Процитовано 16 жовтня 2022.
- Accueil. www.aerodynamiqueeiffel.fr (фр.). Процитовано 16 жовтня 2022.
- Українському авіаконструктору Федору Терещенку – 133. umoloda.kyiv.ua (укр.). Процитовано 16 жовтня 2022.
- Аеродинамічна труба. ВУЕ (укр.). Процитовано 16 жовтня 2022.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Aerodinami chna truba takozh Aerodinamichnij tunel ustanovka v yakij vivchayetsya diya shtuchno stvorenogo rivnomirnogo povitryanogo potoku na modeli litalnih aparativ ta inshih til div Aerodinamika Stend NASA Bilsh tochno aerodinamichni trubi ce veliki trubi kriz yaki produvayetsya povitrya ta kotri vikoristovuyutsya dlya vidtvorennya vzayemodiyi mizh povitryam i ob yektom predmetom sho letit u povitri abo ruhayetsya po zemli Doslidniki zdebilshogo zastosovuyut aerodinamichni trubi shobi diznatisya bilshe pro te yak bude litati litak Dlya prikladu NASA vikoristovuye aerodinamichni trubi dlya viprobuvannya velikih modelej litakiv i kosmichnih korabliv Deyaki aerodinamichni trubi dostatno veliki shobi vmistiti povnorozmirni odinici transportnih zasobiv V Ukrayini aerodinamichni trubi vikoristovuyutsya zokrema na Derzhavnomu pidpriyemstvi Antonov ta v Nacionalnomu aerokosmichnomu universiteti im M Ye Zhukovskogo Harkivskij aviacijnij institut nadzvukova aerodinamichna truba T 6 VstupAerodinamichna truba rozganyaye povitrya navkolo ob yekta stvoryuyuchi vrazhennya nibi vin sam shvidko ruhayetsya Zdebilshogo veliki potuzhni ventilyatori vsmoktuyut povitrya kriz trubu Ob yekt sho pereviryayetsya nadijno utrimuyetsya vseredini tunelyu shobi zalishatisya neruhomim Predmetom doslidzhennya mozhe buti aerodinamichnij viprobuvalnij ob yekt napriklad cilindr abo profil okrema jogo skladova malenka model transportnogo zasobu chi navit povnorozmirnij transportnij zasib Povitrya kotre ruhayetsya navkolo neruhomogo ob yekta pokazuye sho stalosya b yakbi vin letiv u povitri Ruh povitrya mozhna vivchati riznimi sposobami dim abo barvnik mozhna dodati v povitrya otzhe potik mozhna pobachiti koli vin ruhayetsya povz ob yekt Kolorovi nitki takozh mozhna prikripiti do doslidzhuvanogo predmeta shobi prostezhiti yak jogo oginaye povitrya Dlya vimiryuvannya sili povitryanogo tisku na ob yekt chasto mozhna vikoristovuvati osoblivi priladi Najpershi aerodinamichni trubi buli vinajdeni naprikinci 19 stolittya na pochatku aeronavigacijnih doslidzhen koli bagato hto namagavsya rozrobiti uspishni litalni aparati vazhchi za povitrya Aerodinamichna truba bula zadumana yak sposib perevernuti zvichnij poryadok rechej zamist togo shobi povitrya stoyalo majzhe neruhomo a ob yekt ruhavsya kriz nogo zi shvidkistyu toj samij efekt bulo b otrimano yakbi ob yekt perebuvav bez ruhu a povitrya b letilo zi shvidkistyu povz nogo Takim chinom neruhomij sposterigach mig doslidzhuvati nibi shvidkoplinnij ob yekt u diyi ta vimiryuvati aerodinamichni sili yaki na nogo vplivayut Rozvitok aerodinamichnih trub suprovodzhuvav rozvitok litakobuduvannya Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni buli pobudovani veliki aerodinamichni trubi Viprobuvannya v aerodinamichnij trubi vvazhalosya nadzvichajno vazhlivim pid chas rozrobki osoblivo nadzvukovih litakiv i raket pid chas holodnoyi vijni Zgodom doslidzhennya v aerodinamichnij trubi nabuli novogo rozmahu vpliv vitru na shtuchni sporudi chi ob yekti potribno bulo vivchati koli budivli stayut dostatno visokimi shobi veliki poverhni buli dostupni dlya vitru i vnutrishni sili budivli povinni protistoyati cim silam Viznachennya takih sil bulo potribne do togo yak budivelni normi mogli vkazati neobhidnu micnist takih sporud i taki viprobuvannya prodovzhuyut vikoristovuvatisya dlya velikih abo nezvichajnih budivel Aerodinamichna truba na zavodi Moto Guzzi v Mandello del Lario 2004 rik Priblizno v 1960 h rokah viprobuvannya v aerodinamichnij trubi zastosovuvalisya do avtomobiliv ne stilki dlya viznachennya aerodinamichnih sil yak takih skilki dlya togo shobi viyasniti sposobi zmenshennya potuzhnosti potribnoyi dlya ruhu transportnogo zasobu dorogoyu iz zadanoyu shvidkistyu U cih doslidzhennyah vzayemodiya mizh dorogoyu ta transportnim zasobom vidigraye znachnu rol i cyu vzayemodiyu treba vrahovuvati pid chas interpretaciyi pidsumkiv viprobuvan U dijsnomu stanovishi proyizhdzha chastina ruhayetsya vidnosno transportnogo zasobu ale povitrya ye neruhomim vidnosno proyizhdzhoyi chastini ta v aerodinamichnij trubi povitrya ruhayetsya vidnosno proyiznoyi chastini todi yak proyizhdzha chastina neruhoma vidnosno viprobovuvanogo transportnogo zasobu U deyakih avtomobilnih viprobuvalnih aerodinamichnih trubah pid doslidzhuvanim transportnim zasobom vbudovani ruhomi remeni shobi nabliziti faktichnij stan i duzhe shozhi pristroyi vikoristovuyutsya pid chas viprobuvannya v aerodinamichnij trubi konfiguraciyi zlotu ta posadki litaka Viprobuvannya sportivnogo obladnannya v aerodinamichnij trubi takozh bulo poshirenim protyagom bagatoh rokiv zokrema klyuchki ta m yachi dlya golfu olimpijski bobsleyi olimpijski velosipedisti ta sholomi peregonovih avtomobiliv Aerodinamika sholoma osoblivo vazhliva v podibnih avtomobilyah z vidkritoyu kabinoyu Indycar Formula One Nadmirna pidijmalna sila sholoma mozhe stvoriti znachne napruzhennya shiyi vodiya a rozdilennya potoku na zadnij storoni sholoma mozhe sprichiniti turbulentnij udar i takim chinom rozmitist zoru dlya vodiya na visokih shvidkostyah Postup u modelyuvanni obchislyuvalnoyi gidrodinamiki CFD na visokoshvidkisnih cifrovih komp yuterah zmenshiv popit na testuvannya v aerodinamichnij trubi IstoriyaAnglijskij vijskovij inzhener i matematik Bendzhamin Robins 1707 1751 vinajshov pristrij iz obertovim vazhelem dlya viznachennya oporu povitrya i proviv deyaki z pershih doslidiv z teoriyi aviaciyi Ser Dzhordzh Kejli 1773 1857 takozh vikoristovuvav obertovij vazhil dlya vimiryuvannya oporu ta pidijmalnoyi sili riznih aerodinamichnih profiliv Jogo obertovij vazhil buv dovzhinoyu 5 futiv 1 5 m i rozvivav najbilshu shvidkist vid 10 do 20 futiv na sekundu 3 6 m s Otto Liliyental zastosovuvav obertovij vazhil dlya tochnogo vimiryuvannya aerodinamichnih profiliv krila z riznimi kutami ataki vstanovlyuyuchi polyarni diagrami spivvidnoshennya pidijmalnoyi sili ta lobovogo oporu ale jomu brakuvalo znan shodo indukovanogo oporu ta chisel Rejnoldsa Odnak obertovij vazhil ne stvoryuvav nadijnogo potoku povitrya sho vplivalo na pidsumki viprobuvan Vidcentrovi sili ta inshe uskladnyuvali dokladne vivchennya povitryanogo potoku Frensis Gerbert Venhem 1824 1908 chlen radi Aeronavigacijnogo tovaristva Velikoyi Britaniyi virishiv ci pereshkodi vinajshovshi sproyektuvavshi ta ekspluatuyuchi pershu zakritu aerodinamichnu trubu 1871 roku Shojno cej proriv bulo dosyagnuto dokladni tehnichni dani buli shvidko otrimani za dopomogoyu cogo pristosuvannya Venhemu ta jogo kolezi Dzhonu Brauningu pripisuyut bagato osnovopolozhnih vidkrittiv zokrema vimiryuvannya spivvidnoshennya l d vidnosne podovzhennya krila tosho Pristrij Osborna Rejnoldsa vid 1883 roku sho pokazuye pochatok turbulentnogo potoku Prilad dosi znahoditsya v Manchesterskomu universiteti U klasichnij seriyi doslidiv angliyec Osborn Rejnolds 1842 1912 z Manchesterskogo universitetu doviv sho shema povitryanogo potoku nad velikoyu modellyu bula b odnakovoyu dlya povnomasshtabnogo transportnogo zasobu yakbi pevnij parametr potoku buv odnakovim v oboh vipadkah Cej chinnik teper vidomij yak chislo Rejnoldsa ye osnovnim pokaznikom dlya opisu vsih stanovish potoku razom z jogo formoyu legkistyu teploperedavannya ta pochatkom turbulentnosti Ce golovne naukove obgruntuvannya vikoristannya modelej v aerodinamichnih trubah dlya nasliduvannya yavish dijsnosti Odnak isnuyut obmezhennya shodo umov za yakih dinamichna podibnist gruntuyetsya lishe na chisli Rejnoldsa Danskij vinahidnik Poul la Kur zastosuvav aerodinamichni trubi v hodi rozrobki ta vdoskonalennya tehnologiyi vitryanih turbin na pochatku 1890 h rokiv Karl Rikard Najberg vikoristovuvav aerodinamichnu trubu koli proyektuvav svij Flugan z 1897 roku i dali 1897 roku Kostyantin Ciolkovskij pobuduvav aerodinamichnu trubu vidkritogo peretinu z vidcentrovim nagnitachem i viznachiv koeficiyent oporu plaskih plastin cilindriv i kul Vikoristannya prostoyi aerodinamichnoyi trubi brativ Rajt 1901 roku dlya vivchennya vplivu povitryanogo potoku na rizni formi pid chas rozrobki yih Flyer Wright bulo pevnoyu miroyu revolyucijnim Prote z visheskazanogo vidno sho voni prosto zastosovuvali prijnyatu tehnologiyu togo chasu hocha ce she ne bulo poshirenoyu tehnologiyeyu v Americi U Franciyi Gyustav Ejfel 1832 1923 pobuduvav 1909 roku vlasnu pershu vidkritu aerodinamichnu trubu sho privodilasya v diyu elektrodvigunom potuzhnistyu 50 kVt na Marsovomu poli bilya pidnizhzhya vezhi yaka nosit jogo im ya Mizh 1909 i 1912 rokami Ejfel proviv blizko 4000 viprobuvan u svoyij aerodinamichnij trubi i jogo sistematichni doslidi vstanovili novi standarti dlya aeronavigacijnih doslidzhen 1912 roku laboratoriya Ejfelya bula perevedena v Otej peredmistya Parizha de jogo aerodinamichna truba z dvometrovoyu viprobuvalnoyu sekciyeyu vse she pracyuye Kompaniya Eiffel znachno pidvishila efektivnist aerodinamichnoyi trubi z vidkritoyu zvorotnoyu truboyu zamknuvshi testovu sekciyu v kameru skonstruyuvavshi rozshirenij vhidnij otvir iz stilnikovim vipryamlyachem potoku ta dodavshi difuzor mizh testovoyu sekciyeyu ta ventilyatorom roztashovanim na nizhnomu kinci difuzora ce bula uzgodzhenist za yakoyu zgodom bulo pobudovano kilka aerodinamichnih trub naspravdi nizkoshvidkisnu aerodinamichnu trubu z vidkritim povorotom chasto nazivayut aerodinamichnoyu truboyu tipu Ejfelya Zbiravsya pobuduvati u selishi Chervonomu aerodinamichnu trubu ta stvoriti naukovo doslidnij pidrozdil pri vlasnih aviacijnih majsternyah i ukrayinskij blagodijnik aviakonstruktor i pidpriyemec Fedir Tereshenko ale ce potrebuvalo budivnictva okremoyi elektrostanciyi sho viyavilosya todi pid chas Pershoyi svitovoyi vijni zadorogo Zgodom Zhovtnevij perevorot ta zagalnij bezlad perekresliv ci zadumi Sposib diyiAerodinamichna truba Principova shema prostoyi aerodinamichnoyi trubi z nezamknenim potokom i zakritoyu robochoyu chastinoyu pokazana na malyunku Osnovnimi skladovimi aerodinamichnoyi trubi zazvichaj ye ventilyator 1 sho privoditsya v ruh elektrodvigunom postijnogo strumu 2 ta zasmoktuye povitrya kriz soplo 3 i napryamnu gratku 4 v robochu chastinu 5 de mistyatsya doslidzhuvana model i davachi vimiryuvalnih priladiv Dali povitrya prohodit kriz difuzor vihodyachi v navkolishnij prostir Shvidkist potoku v robochij chastini regulyuyetsya zminoyu obertiv dviguna Rivnomirnist potoku v robochij chastini zabezpechuyetsya nalezhnoyu formoyu sopla ta napryamnoyu gratkoyu Ekonomichnist aerodinamichnoyi trubi viznachayetsya vidnoshennyam kinetichnoyi energiyi sekundnoyi masi povitrya v robochij chastini do potuzhnosti dviguna Difuzor yakij znachno zmenshuye kinetichnu energiyu povitrya kotre vihodit z aerodinamichnoyi trubi istotno polipshuye yiyi yakist She krashi pokazniki maye aerodinamichna truba z zamknenim potokom V aerodinamichnij trubi cogo tipu povitrya vijshovshi z difuzora kriz odin abo dva zvorotni z napryamnimi lopatyami znovu potraplyaye v soplo Neobhidnoyu umovoyu dinamichnoyi vidpovidnosti prirodnogo ta modelovanogo yavish ye rivnist dlya oboh stanovish pevnih chisel kriteriyiv podibnosti Najvazhlivishim kriteriyem podibnosti za ne duzhe velikih shvidkostej ye chislo R lv n de l harakternij rozmir tila v shvidkist n kinematichnij koeficiyent v yazkosti seredovisha Dlya dosyagnennya velikih R zastosovuyut veletenski naturni aerodinamichni trubi de doslidzhuyutsya tila spravzhnoyi velichini U razi velikih nadzvukovih shvidkostej najbilshe znachennya maye chisloM v a de a shvidkist zvuku Dlya oderzhannya velikih M zastosovuyut neveliki rozmirom shvidkisni nadzvukovi aerodinamichni trubi U shvidkisnih aerodinamichnih trubah bezperervnoyi diyi povitryanij potik sho utvoryuyetsya osovim kompresorom prohodit kriz oholodni pristroyi Takozh shiroko vikoristovuyut shliren zjomku metod Teplera dlya dokladnogo doslidzhennya povedinki potokiv povitrya v aerodinamichnij trubi Div takozhVertikalna aerodinamichna trubaLiteraturaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Zaks N A Osnovy eksperimentalnoj aerodinamiki M 1953 Penkherst R Holder D Tehnika eksperimenta v aerodinamicheskih trubah Per s angl II 1955 PosilannyaAerodinamichna truba 25 lyutogo 2022 u Wayback Machine VUE MicroCFD 3D Virtual Wind Tunnel Simscale Wind Tunnel Simulator OnlineDzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Aerodinamichna truba scientists kharkov ua Arhiv originalu za 20 zhovtnya 2022 Procitovano 16 zhovtnya 2022 Katz Joseph 1 sichnya 2006 Annual Review of Fluid Mechanics angl T 38 1 s 27 63 doi 10 1146 annurev fluid 38 050304 092016 ISSN 0066 4189 Arhiv originalu za 26 grudnya 2021 Procitovano 16 zhovtnya 2022 By James C Paul P E Racing Helmet Design PDF Robins Benjamin Wilson James Mathematical tracts of the late Benjamin Robins Rare amp Special e Zone Procitovano 16 zhovtnya 2022 Ackroyd J A D 22 travnya 2002 Sir George Cayley the father of aeronautics Part 1 The invention of the aeroplane Notes and Records of the Royal Society of London T 56 2 s 167 181 doi 10 1098 rsnr 2002 0176 ISSN 0035 9149 Procitovano 16 zhovtnya 2022 Fehrm Bjorn dx doi org http dx doi org 10 1049 iet tv 41 836 Procitovano 16 zhovtnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij title dovidka Seventh Annual Report of the Aeronautical Society of Great Britain for the Year 1872 Annual Reports of the Aeronautical Society of Great Britain T 7 1872 s 5 24 doi 10 1017 s2397930500001831 ISSN 2398 2292 Procitovano 16 zhovtnya 2022 Accueil www aerodynamiqueeiffel fr fr Procitovano 16 zhovtnya 2022 Ukrayinskomu aviakonstruktoru Fedoru Tereshenku 133 umoloda kyiv ua ukr Procitovano 16 zhovtnya 2022 Aerodinamichna truba VUE ukr Procitovano 16 zhovtnya 2022