Адміністративний поділ Норвегії — ієрархічна система поділу території Норвегії на окремі ділянки з метою організації державного управління. Крім юридичної системи адміністративного поділу існує традиційна, яка часто використовується в побуті та літературі.
Норвегія складається з 5 основних неофіційних регіонів, 15 фюльке (районів), 356 комуни. Столиця Осло є і фюльке і комуною одночасно.
Фюльке
Норвегія, станом на 1 січня 2024 року, складалася з 15 фюльке (районів).
- Фюльке Гедмарк і Оппланн утворили новий фюльке Іннланнет,
- Еуст-Агдер та Вест-Агдер — Агдер,
- Гордаланн та Согн-ог-Ф'юране — Вестланн,
- Вестфолл і Телемарк — Вестфолл-ог-Телемарк,
- Акерсгус, Бускерюд і Естфолл — Вікен,
- Трумс і Фіннмарк — Трумс-ог-Фіннмарк.
Проте з 1 січня 2024 року після рішення Стортингу від 14 червня 2022 року стало 15 фюльке. Три з нещодавно об’єднаних округів (Вестфолл-ог-Телемарк, Вікен і Трумс-ог-Фіннмарк) розпалися та замінені округами, що були раніше, хоч і з незначними змінами. У всіх трьох округах під час і після злиття у 2020 році спостерігалася критика з боку населення, що й сприяло рішенню скасувати частину адміністративної реформи 2020 року.
Решта нових фюльке (Агдер, Іннланнет та Вестланн) залишаться.
ISO | Герб | Фюльке | Адміністративний центр | Регіон | Площа (км²) | Населення (2016 рік) | Густота (осіб на км²) | Комуни | Вебсайт |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
01 | ![]() | Естфолл (Østfold) | Сарпсборг (Sarpsborg) | Естланн | 4,180,70 | 290,412 | 69,5 | 18 | [1][недоступне посилання з червня 2019] |
02 | ![]() | Акерсгус (Akershus) | Осло (Oslo) | Естланн | 4,917,94 | 596,704 | 121,3 | 22 | [2] [ 28 грудня 2019 у Wayback Machine.] |
03 | ![]() | Осло (Oslo) | Осло (Oslo) | Естланн | 454,07 | 660,987 | 1455,7 | 1 | |
06 | ![]() | Бускерюд (Buskerud) | Драммен (Drammen) | Естланн | 14,910,94 | 278,028 | 18,6 | 21 | [4] [ 27 травня 2016 у Wayback Machine.] |
07 | ![]() | Вестфолл (Vestfold) | Тенсберг (Tønsberg) | Естланн | 2,225,08 | 245,160 | 110,2 | 9 | [5] [ 12 травня 2006 у Wayback Machine.] |
08 | ![]() | Телемарк (Telemark) | Шієн (Skien) | Естланн | 15,296,34 | 172,527 | 11,3 | 18 | [6] [ 4 травня 2016 у Wayback Machine.] |
11 | ![]() | Ругаланн (Rogaland) | Ставангер (Stavanger) | Вестланн | 9,375,97 | 470,907 | 50,2 | 26 | [7] [ 30 грудня 2019 у Wayback Machine.] |
15 | ![]() | Мере-ог-Ромсдал (Møre og Romsdal) | Молде (Molde) | Вестланн | 15,101,39 | 265,181 | 17,5 | 36 | [8] [ 22 липня 2020 у Wayback Machine.] |
18 | ![]() | Нурланн (Nordland) | Буде (Bodø) | Нур-Норге | 38,482,39 | 241,948 | 6,3 | 44 | [9] [ 18 січня 2022 у Wayback Machine.] |
34 | ![]() | Іннланнет (Innlandet) | Ліллегаммер (Lillehammer) | Естланн | 52,113 | 370,603 | 7,5 | 46 | [10] |
42 | ![]() | Агдер (Agder) | Крістіансанн (Kristiansand) | Серланн | 16,433 | 308,843 | 20,6 | 25 | [11] |
46 | ![]() | Вестланн (Vestland) | Берген (Bergen) | Вестланн | 33,871 | 638,821 | 20 | 43 | [12] |
50 | ![]() | Тренделаг (Trøndelag) | Стейнх'єр (Steinkjer) | Тренделаг | 41,254,29 | 450,496 | 10,9 | 47 | [13] [ 15 грудня 2017 у Wayback Machine.] |
19 | ![]() | Трумс (Troms) | Трумсе (Tromsø) | Нур-Норге | 25,862,91 | 164,613 | 6,4 | 24 | [14] [ 11 червня 2016 у Wayback Machine.] |
20 | ![]() | Фіннмарк (Finnmark) | Вадсе (Vadsø) | Нур-Норге | 48,631,04 | 75,886 | 1,5 | 19 | [15] [ 27 грудня 2019 у Wayback Machine.] |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV6TDBaNWJHdGxjMmx1Ym1SbGJHbHVaekl3TWpSZmIzSnBaMmx1WVd3dWQyVmljQzh5TWpCd2VDMUdlV3hyWlhOcGJtNWtaV3hwYm1jeU1ESTBYMjl5YVdkcGJtRnNMbmRsWW5BdWNHNW4ucG5n.png)
Комуни
Кожна фюльке поділяється своєю чергою на кількадесят комун. Загальне число комун Норвегії — 422.
Неформальний розподіл
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek00TDA1dmNuTnJaVjlzWVc1a2MyUmxiR1Z5WDBndWNHNW5Mekl5TUhCNExVNXZjbk5yWlY5c1lXNWtjMlJsYkdWeVgwZ3VjRzVuLnBuZw==.png)
Регіони
У Норвегії зазвичай розрізняють п'ять регіонів (норв. landsdel), кожен з них є в першу чергу історичним регіоном з одною говіркою та звичаями: Нур-Норге, Тренделаг, Вестланн, Серланн і Естланн. У регіонів нема офіційного статусу, але ними користуються деякі публічні організації, наприклад [en] та [en].
Райони
Норвегія має історичний розподіл на [en]норв. distrikt. Багато з цих районів корнями уходять у далеке минуле, часто вони лиш частково збігаються із сучасними адмінкордонами. Зазвичай кордони визначаються географічними особливостями (долини, річки, гірські хребти, фйорди, рівнини, узбережжя, або щось із цього разом). Значна кількість таких регіонів до доби вікінгів були дрібними князівствами.
Історичні паралелі
Назва основної адміністративно-територіальної одиниці Норвегії — фюльке етимологічно й семантично споріднена з назвою головної адміністративно-територіальної одиниці України часів Козацької держави — полк (пор.: укр. полк, пол. pułk, серб. пук, староцерк.-слов. плъкъ, дав.-рус. пълкъ — хорв. pukovnija «полк» і хорв. puk «люд, народ, населення» — англ. folk «народ, (просто) люд», нім. Volk «народ», норв. folk «народ» і норв. fylke «округ»).
Інші території
Інші території Норвегії в число фюльке не входять і на комуни не розділяються. Архіпелаг Шпіцберген (Свальбард) з адміністративним центром в Лонг'їрі, а також острів Ян-Маєн є володіннями Норвегії. Управління островом Ян-Маєн здійснює адміністрація Нурланна. Острів Буве є залежною територією Норвегії. Острів Петра I і Земля Королеви Мод в Антарктиді, територіальні претензії на які пред'являє Норвегія, також відносяться нею до числа своїх залежних територій.
Див. також
![]() | У Вікіпедії є проєкт |
- ISO 3166-2:NO
- Герби адміністративних одиниць Норвегії
- Q15092344: міський район у Норвегії
Примітки
- Fylkesinndelingen fra 2024 (норв.). Regjeringen. 5 липня 2022. Процитовано 3 березня 2024.
- Fylkesinndelingen fra 2024. 5 July 2022.
- Lilleås, Heidi Schei (October 2019). Monica Mæland om Viken-dramaet: Vil ikke spekulere. Nettavisen.
- , "Viken og Innlandet: Amatørmessige logoer og uhistoriske navn", Aftenposten, 11 January 2020
- Grønning, Trygve (17 березня 2021). Fylkesrådslederen om sammenslåingen: – Staten har påført oss dype sår. NRK (nb-NO) . Процитовано 29 березня 2021.
- Етимологічний словник української мови: У 7 т. / Редкол. О. С. Мельничук (голов. ред.) та ін. — К.: Наук. думка, 1983 — . — : т. 5, стор. 495
Посилання
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Administrativnij podil Norvegiyi iyerarhichna sistema podilu teritoriyi Norvegiyi na okremi dilyanki z metoyu organizaciyi derzhavnogo upravlinnya Krim yuridichnoyi sistemi administrativnogo podilu isnuye tradicijna yaka chasto vikoristovuyetsya v pobuti ta literaturi Norvegiya skladayetsya z 5 osnovnih neoficijnih regioniv 15 fyulke rajoniv 356 komuni Stolicya Oslo ye i fyulke i komunoyu odnochasno FyulkeDokladnishe Fyulke Norvegiyi Norvegiya stanom na 1 sichnya 2024 roku skladalasya z 15 fyulke rajoniv Fyulke Gedmark i Opplann utvorili novij fyulke Innlannet Eust Agder ta Vest Agder Agder Gordalann ta Sogn og F yurane Vestlann Vestfoll i Telemark Vestfoll og Telemark Akersgus Buskeryud i Estfoll Viken Trums i Finnmark Trums og Finnmark Prote z 1 sichnya 2024 roku pislya rishennya Stortingu vid 14 chervnya 2022 roku stalo 15 fyulke Tri z neshodavno ob yednanih okrugiv Vestfoll og Telemark Viken i Trums og Finnmark rozpalisya ta zamineni okrugami sho buli ranishe hoch i z neznachnimi zminami U vsih troh okrugah pid chas i pislya zlittya u 2020 roci sposterigalasya kritika z boku naselennya sho j spriyalo rishennyu skasuvati chastinu administrativnoyi reformi 2020 roku Reshta novih fyulke Agder Innlannet ta Vestlann zalishatsya ISO Gerb Fyulke Administrativnij centr Region Plosha km Naselennya 2016 rik Gustota osib na km Komuni Vebsajt01 Estfoll Ostfold Sarpsborg Sarpsborg Estlann 4 180 70 290 412 69 5 18 1 nedostupne posilannya z chervnya 2019 02 Akersgus Akershus Oslo Oslo Estlann 4 917 94 596 704 121 3 22 2 28 grudnya 2019 u Wayback Machine 03 Oslo Oslo Oslo Oslo Estlann 454 07 660 987 1455 7 106 Buskeryud Buskerud Drammen Drammen Estlann 14 910 94 278 028 18 6 21 4 27 travnya 2016 u Wayback Machine 07 Vestfoll Vestfold Tensberg Tonsberg Estlann 2 225 08 245 160 110 2 9 5 12 travnya 2006 u Wayback Machine 08 Telemark Telemark Shiyen Skien Estlann 15 296 34 172 527 11 3 18 6 4 travnya 2016 u Wayback Machine 11 Rugalann Rogaland Stavanger Stavanger Vestlann 9 375 97 470 907 50 2 26 7 30 grudnya 2019 u Wayback Machine 15 Mere og Romsdal More og Romsdal Molde Molde Vestlann 15 101 39 265 181 17 5 36 8 22 lipnya 2020 u Wayback Machine 18 Nurlann Nordland Bude Bodo Nur Norge 38 482 39 241 948 6 3 44 9 18 sichnya 2022 u Wayback Machine 34 Innlannet Innlandet Lillegammer Lillehammer Estlann 52 113 370 603 7 5 46 10 42 Agder Agder Kristiansann Kristiansand Serlann 16 433 308 843 20 6 25 11 46 Vestlann Vestland Bergen Bergen Vestlann 33 871 638 821 20 43 12 50 Trendelag Trondelag Stejnh yer Steinkjer Trendelag 41 254 29 450 496 10 9 47 13 15 grudnya 2017 u Wayback Machine 19 Trums Troms Trumse Tromso Nur Norge 25 862 91 164 613 6 4 24 14 11 chervnya 2016 u Wayback Machine 20 Finnmark Finnmark Vadse Vadso Nur Norge 48 631 04 75 886 1 5 19 15 27 grudnya 2019 u Wayback Machine 15 fyulke 2024 Norvegiyi ta 2 teritoriyi Shpicbergen i Yan Mayen Div takozh KomuniDokladnishe Komuni Norvegiyi Kozhna fyulke podilyayetsya svoyeyu chergoyu na kilkadesyat komun Zagalne chislo komun Norvegiyi 422 Neformalnij rozpodilRegioni Norvegiyi ta fyulke sho do nih vidnosyatsyaRegioni Dokladnishe Regioni Norvegiyi U Norvegiyi zazvichaj rozriznyayut p yat regioniv norv landsdel kozhen z nih ye v pershu chergu istorichnim regionom z odnoyu govirkoyu ta zvichayami Nur Norge Trendelag Vestlann Serlann i Estlann U regioniv nema oficijnogo statusu ale nimi koristuyutsya deyaki publichni organizaciyi napriklad en ta en Rajoni Dokladnishe Norvegiya maye istorichnij rozpodil na en norv distrikt Bagato z cih rajoniv kornyami uhodyat u daleke minule chasto voni lish chastkovo zbigayutsya iz suchasnimi adminkordonami Zazvichaj kordoni viznachayutsya geografichnimi osoblivostyami dolini richki girski hrebti fjordi rivnini uzberezhzhya abo shos iz cogo razom Znachna kilkist takih regioniv do dobi vikingiv buli dribnimi knyazivstvami Istorichni paraleliNazva osnovnoyi administrativno teritorialnoyi odinici Norvegiyi fyulke etimologichno j semantichno sporidnena z nazvoyu golovnoyi administrativno teritorialnoyi odinici Ukrayini chasiv Kozackoyi derzhavi polk por ukr polk pol pulk serb puk starocerk slov plk dav rus plk horv pukovnija polk i horv puk lyud narod naselennya angl folk narod prosto lyud nim Volk narod norv folk narod i norv fylke okrug Inshi teritoriyiDokladnishe Zalezhni teritoriyi Norvegiyi Inshi teritoriyi Norvegiyi v chislo fyulke ne vhodyat i na komuni ne rozdilyayutsya Arhipelag Shpicbergen Svalbard z administrativnim centrom v Long yiri a takozh ostriv Yan Mayen ye volodinnyami Norvegiyi Upravlinnya ostrovom Yan Mayen zdijsnyuye administraciya Nurlanna Ostriv Buve ye zalezhnoyu teritoriyeyu Norvegiyi Ostriv Petra I i Zemlya Korolevi Mod v Antarktidi teritorialni pretenziyi na yaki pred yavlyaye Norvegiya takozh vidnosyatsya neyu do chisla svoyih zalezhnih teritorij Div takozhU Vikipediyi ye proyekt Administrativni odinici krayin svitu ISO 3166 2 NO Gerbi administrativnih odinic Norvegiyi Q15092344 miskij rajon u NorvegiyiPrimitkiFylkesinndelingen fra 2024 norv Regjeringen 5 lipnya 2022 Procitovano 3 bereznya 2024 Fylkesinndelingen fra 2024 5 July 2022 Lilleas Heidi Schei October 2019 Monica Maeland om Viken dramaet Vil ikke spekulere Nettavisen Viken og Innlandet Amatormessige logoer og uhistoriske navn Aftenposten 11 January 2020 Gronning Trygve 17 bereznya 2021 Fylkesradslederen om sammenslaingen Staten har pafort oss dype sar NRK nb NO Procitovano 29 bereznya 2021 Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi U 7 t Redkol O S Melnichuk golov red ta in K Nauk dumka 1983 ISBN 966 00 0816 3 t 5 stor 495Posilannya