Істоти (швед. Varelserna; фр. Les Céatures) — фентезійна драма 1966 року, написана та зрежисована Агнес Варда, яка розповідає історію пари, яка щойно переїхала до нового міста та потрапила в автомобільну аварію. Дружина, Мілен Пікколі, під час аварії втрачає голос та спілкується письмово. Чоловік, Едгар Пікколі, письменник-фантаст, працює над створенням своєї наступної книги.
Істоти | |
---|---|
фр. Les Créatures | |
![]() | |
Жанр | драматичний фільм[1] і науково-фантастичний фільм |
Режисер | Аньєс Варда[1] |
Сценарист | Аньєс Варда |
У головних ролях | d, Катрін Денев, Єва Дальбек, Жак Шарр'є, d, d, Мішель Пікколі, d, Ніно Кастельнуово і d |
Оператор | d |
Дистриб'ютор | d |
Тривалість | 90 хв. |
Мова | французька |
Країна | ![]() ![]() |
IMDb | ID 0060263 |
Фільм «Істоти» був офіційним вибором 27-го Венеціанського міжнародного кінофестивалю, хоча отримав неоднозначні відгуки. Фільм провалився з комерційної точки зору.
Пізніше Варда переробила залишки плівки з фільму як основу для свого Ma Cabane de l'Échec (Моя халупа невдачі). «Істоти» було зроблено з плівки безпосередньо з розповсюджуваної копії та змінено, щоб утворити структуру кабіни.
Сюжет
«Істоти» починається з того, що Мілен та Едгара Пікколі їдуть порожньою дорогою. Мілен висловлює занепокоєння тим, як швидко Едгар їде, але він відмовляється сповільнюватись. Едгар захищає свою швидкість водіння, заявляючи, що коли він швидко їде, то у нього також швидко приходять ідеї. Він розповідає, як вони будуть щасливі, живучи в будинку на березі моря і здійснюючи довгі прогулянки. Мілен погоджується з Едгаром, але знову просить його сповільнитися. Едгар цього не робить і незабаром після цього врізається в дерево.
Ми бачимо, що Едгар пережив аварію та проводить час, спостерігаючи за припливом, коли він стоїть на підвищенні, розташованому на Пасаж дю Гуа, дорозі, яку затоплює приплив. Повз проїжджає чоловік і пропонує Едгару підвезти, кажучи, що інакше йому доведеться чекати вісім годин, щоб виїхати. Едгар пропускає можливість поїхати і замість цього спостерігає за припливом з платформи.
Едгар починає писати книгу в сценах, які перемежовуються його подорожами навколо його нового міста на острові Нуармутьє. Під час цих подорожей він проходить повз будинок із кам'яною вежею на території, яка позначена як «заборонено». На вершині вежі стоїть самотня фігура, хоча вони не взаємодіють. Едгар відвідує магазин, яким керує жінка з донькою. Коли Едгар йде, дочка зауважує, що він налякав її, але мати захищає його, описуючи його як тихого, але ввічливого. Поки Едгар на відкритому ринку, Макс і П'єр, два продавці білизни, звертають на нього особливу увагу
Коли Едгар їде додому, Макс і П'єр, які перекрили дорогу, зупиняють його. Обидва продовжують імітувати бійку, і коли втручається Едгар, вони накривають його простирадлом, яке можна розірвати. Коли це відбувається, Макс і П'єр наполягають, щоб Едгар заплатив за це 50 франків. У наступній сцені видно, як продавці розмовляють з власником крамниці та пояснюють, що вони відчувають, що з Едгаром щось не так.
Потім Макс і П'єр переслідують Едгара в його домі, поки він намагається провести час зі своєю вагітною дружиною Мілен, яка стала німою через аварію. Едгару вдається вигнати обох, але наступного разу, коли він виходить з дому, він знаходить купу простирадла поруч із мертвим котом.
Він намагається знайти власника мертвого кота, але це не власник крамниці. Він судить місцевий готель, де його звинувачують у вбивстві кота. Плівка стає червоною, він звинувачує кухаря готелю у вбивстві кота, оскільки вони подають кота, коли у них закінчився кролик. Потім він б'є тих, хто звинуватив його у вбивстві кота разом з його трупом. Менеджер готелю виходить, щоб втрутитися і запевнити Едгара, що її кішка все ще жива. Коли Едгар йде ховати кота, він виявляє дивний металевий диск, прикріплений до нього.
Виявляється, що все дивне та незвичайне, що відбувається останнім часом, насправді є історією, яку пише Едгар, розказаною його очима, хоча незрозуміло, де саме починається вигадка історії Едгара та реальність його життя як письменника. закінчується. Едгар пояснює, що людина, яка є більш злим духом, ніж будь-яка людина чи тварина, може керувати іншими за допомогою віддаленого пристрою, хоча батареї вистачає лише на одну годину. В історії Едгара тих, кого контролюють, примушують до дій, які руйнують їхні особисті стосунки. Кожен із героїв історії Едгара є жителями міста, у якому вони з Мілен зараз проживають.
У своїй історії Едгар починає підозрювати свого сусіда у вежі, позначеній як заборонений: містера Дюкасса. Едгар звертається за допомогою до продавців білизни, щоб увірватися в будинок містера Дюкасса та провести розслідування. Опинившись усередині, Едгар стикається з містером Дюкассом і змушує його пояснити події, що відбуваються. Містер Дюкасс демонструє, що він може керувати людьми дистанційно, і робить це, змусивши одного з продавців, П'єра, ледь не вистрибнути з сусіднього вікна. У цей момент П'єр вирішує, що надивився, і йде. Містер Дюкасс каже Едгару, що він дасть йому всі відповіді, які він хоче, якщо Едгар зможе перемогти його в грі, яка нагадує спотворену версію шахів. Едгар погоджується на цей план.
У грі мініатюрні версії жителів міста розміщуються на шахівниці та змушені взаємодіяти один з одним. На моніторі поблизу відображається відео всіх взаємодій мешканців. Едгар повинен підтримувати стосунки між персонажами, поки містер Дюкасс намагається розлучити їх, контролюючи їхній розум протягом однієї хвилини за раз, протягом якого екран стає червоним. Гра триває, коли одні стосунки зберігаються, а інші розпадаються.
Однак Едгар бачив достатньо, коли містер Дюкасс намагається змусити старого, власника місцевого готелю, зґвалтувати доньку власника крамниці Сузон. Едгар продовжує розбивати все обладнання та битися з містером Дюкассом. Бій триває до вершини вежі в будинку, де Едгар змушує містера Дюкасса зійти з уступу до його смерті.
Так закінчується вигадана історія, яку написав Едгар. Коли Едгар наступного разу їде до міста, намагаючись викликати місцевого лікаря, щоб той допоміг Мілен пережити пологи, він дізнається, що справжній містер Дюкасс покінчив життя самогубством, стрибнувши з балкона своєї вежі, і помер так само, як в історії Едгара.
Протягом усього фільму межа між вигаданим і тим, що насправді спадає на думку Едгару Пікколі, розмита. Ніколи не можна точно сказати, коли фільм перестав стежити за Едгаром-письменником і почав стежити за Едгаром, сюжетом роману. Одна річ, яка стає зрозумілою в кінці фільму, полягає в тому, що металеві диски використовуються для контролю свідомості жителів міста, про що свідчить те, що плівка стає червоною. У цих конкретних випадках глядач знає, що сцени, які дивляться, є частиною роману, а не життя Пікколі як письменника.
Акторський склад
- Катрін Деньов — Мілен
- Мішель Пікколі — Едгар Пікколі
- Єва Дальбек — Мікеле Квеллек
- — Віван Квелек
- Брітта Петтерссон — Люсі де Монтіон
- Урсула Кюблер — вамп
- Жанна Аллард — Генріете
- Жоель Гоцці — Сузон
- — доктор Десто
- — месьє Дюкасс
- П'єр Денні — Макс Піко
- Луїс Фалавінья — П'єр Ролан
- Ніно Кастельнуово — Жан Моде
виробництво
За словами Варди, вона створила «Істоти», намагаючись показати безладну природу натхнення. Вона хотіла передати, як натхнення може прийти з усіх боків: знайомих людей, навколишнього середовища тощо. Усі ці надихаючі джерела поєднуються, щоб створити власний безлад, і потрібно розпізнати цей безлад, перш ніж його можна буде перетворити на історію. Розлад не влаштується сам по собі.
Головні ролі у фільмі «Істоти» виконали Катрін Деньов і Мішель Пікколі. Його режисером став Варда, а зйомки проходили в Нуармутьє з 1 вересня по 15 жовтня 1965 року. Клод Піньо розробив набори, змонтував Жанін Верно, музику П'єра Барбо та зведення Жака Момона. Створений Parc Films-Mag Bodard, «Істоти» був розповсюджений Ciné-Tamaris. Фільм присвячений Жаку Демі.
Критика
«Істоти» отримав дуже неоднозначні відгуки після прем'єри. з Нувель Обсерватер зайшов так далеко, що назвав «Істоти» «монстром». Жан Нарбоні з Cahiers du Cinéma вважав, що Агнес Варда кинула себе в порожнечу разом із фільмом. з Combat вважав, що Варді слід дати пропуск, тому що «який автор не має права хоча б раз помилитися».
Інші сучасні критики не погодилися, а П'єр Мазар з Le Figaro Littéraire сказав, що«Істоти» представлені зі швидкістю, гумором і щастям, і що вони показують глядачам народження літературних творів через сон і сновидіння. Семюель Лашізе з Юманіте проводить межу між двома школами думки, визнаючи, що «Істоти» — не найкращий фільм Варди, і він не належить до жодного відомого жанру, але все ж надихає на роздуми, оскільки він «тривожний і цікавий фільм».
Хоча сучасні критики були дещо збентежені фільмом, американські критики з тих пір сприйняли «Істот» прихильно. Роджер Еберт дав йому три зірки з чотирьох, назвавши його «складним і майже гіпнотичним дослідженням того, як факти перетворюються на вигадку». Він сказав, що фільм є порівнянням між тим, як ми формуємо наше життя, і тим, як письменник створює свій роман. «Наше минуле є фактичним, але наше майбутнє гнучке». з Нью-Йорк таймс похвалив Варду за її зусилля, але зробив заяву: «хоча готуючи рагу з важких інгредієнтів, вона виробляла переважно піну та трохи пари». Грінспан написав, що він ненавидів фільм під час свого першого перегляду, але тепер розуміє, що фільм настільки прекрасний, що його недоліки слід пробачити за всі дрібні послуги. з filmsdefrance.com хвалить здатність Les Céatures вписуватися у французьку нову хвилю, зберігаючи феміністичні відтінки, виділяючи його серед решти руху.
Моя шахова хатина
Агнес Варда переробила свій невдалий фільм у успішну інсталяцію, Моя халупа невдачі, або My Shack of Failure. Халупи, зроблені з перероблених матеріалів на острові Нуармутьє, на якому знімалися «Істоти», надихнули Варду на створення халупи. Для Варди це «халупа переробленого фільму». Пізніше халупу було перейменовано на La Cabane du Cinéma, або Халупу кіно.
Ця халупа була новою інтерпретацією кіно та спробою відродити Les Céatures і зміцнити його існування. Кабейн також підняв питання про сприйняття фільму в пластиковій формі проти спроектованої форми. Варда стверджує, що кіно — це «світло, яке надходить звідкись, зафіксоване більш-менш темними або барвистими зображеннями». Для Варди халупа сама по собі є кінотеатром, і коли вона перебуває в самій халупі, «здається, що [вона] живе в кіно».
Мистецтвознавець Люк Ванчері погоджується з цим і продовжує, ставлячи під сумнів, як серії сегментів плівкової бобіни у формі халупи вдається підтримувати і сам фільм, і проектований кінематограф водночас. Він стверджує, що, оскільки світло проходить крізь фізичний целулоїд плівки, плівка все ще проектується та відкриває свої приховані зображення. Глядач халупи має вибір: досліджувати самі зображення чи світло, яке заломлюється та фільтрується крізь целулоїд.
Примітки
- http://www.imdb.com/title/tt0060263/
- «Les Créatures.»
- Agnès Varda L'Île Et Elle."
- (1994). Les Créatures. Varda par Agnès. Paris: Cahiers Du Cinema. с. 242. ISBN .
- Narboni, Jean.
- Henry Chapier.
- Pierre Mazars.
- Samuel Lachize.
- Ebert, Roger.
- Greenspun, Roger.
- Travers, James.
- Ma Cabane de l'Échec
- Luc Vancheri.
- Les Plages D'Agnès.
Посилання
- Істоти на сайті IMDb (англ.)
- Істоти на сайті AllMovie (англ.)
- Істоти на сайті AlloCiné (фр.)
- Les Créatures на сайті Rotten Tomatoes (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Istoti shved Varelserna fr Les Ceatures fentezijna drama 1966 roku napisana ta zrezhisovana Agnes Varda yaka rozpovidaye istoriyu pari yaka shojno pereyihala do novogo mista ta potrapila v avtomobilnu avariyu Druzhina Milen Pikkoli pid chas avariyi vtrachaye golos ta spilkuyetsya pismovo Cholovik Edgar Pikkoli pismennik fantast pracyuye nad stvorennyam svoyeyi nastupnoyi knigi Istotifr Les CreaturesZhanrdramatichnij film 1 i naukovo fantastichnij filmRezhiserAnyes Varda 1 ScenaristAnyes VardaU golovnih rolyahd Katrin Denev Yeva Dalbek Zhak Sharr ye d d Mishel Pikkoli d Nino Kastelnuovo i dOperatordDistrib yutordTrivalist90 hv MovafrancuzkaKrayina Franciya ShveciyaIMDbID 0060263 Film Istoti buv oficijnim viborom 27 go Venecianskogo mizhnarodnogo kinofestivalyu hocha otrimav neodnoznachni vidguki Film provalivsya z komercijnoyi tochki zoru Piznishe Varda pererobila zalishki plivki z filmu yak osnovu dlya svogo Ma Cabane de l Echec Moya halupa nevdachi Istoti bulo zrobleno z plivki bezposeredno z rozpovsyudzhuvanoyi kopiyi ta zmineno shob utvoriti strukturu kabini Syuzhet Istoti pochinayetsya z togo sho Milen ta Edgara Pikkoli yidut porozhnoyu dorogoyu Milen vislovlyuye zanepokoyennya tim yak shvidko Edgar yide ale vin vidmovlyayetsya spovilnyuvatis Edgar zahishaye svoyu shvidkist vodinnya zayavlyayuchi sho koli vin shvidko yide to u nogo takozh shvidko prihodyat ideyi Vin rozpovidaye yak voni budut shaslivi zhivuchi v budinku na berezi morya i zdijsnyuyuchi dovgi progulyanki Milen pogodzhuyetsya z Edgarom ale znovu prosit jogo spovilnitisya Edgar cogo ne robit i nezabarom pislya cogo vrizayetsya v derevo Mi bachimo sho Edgar perezhiv avariyu ta provodit chas sposterigayuchi za priplivom koli vin stoyit na pidvishenni roztashovanomu na Pasazh dyu Gua dorozi yaku zatoplyuye pripliv Povz proyizhdzhaye cholovik i proponuye Edgaru pidvezti kazhuchi sho inakshe jomu dovedetsya chekati visim godin shob viyihati Edgar propuskaye mozhlivist poyihati i zamist cogo sposterigaye za priplivom z platformi Edgar pochinaye pisati knigu v scenah yaki peremezhovuyutsya jogo podorozhami navkolo jogo novogo mista na ostrovi Nuarmutye Pid chas cih podorozhej vin prohodit povz budinok iz kam yanoyu vezheyu na teritoriyi yaka poznachena yak zaboroneno Na vershini vezhi stoyit samotnya figura hocha voni ne vzayemodiyut Edgar vidviduye magazin yakim keruye zhinka z donkoyu Koli Edgar jde dochka zauvazhuye sho vin nalyakav yiyi ale mati zahishaye jogo opisuyuchi jogo yak tihogo ale vvichlivogo Poki Edgar na vidkritomu rinku Maks i P yer dva prodavci bilizni zvertayut na nogo osoblivu uvagu Koli Edgar yide dodomu Maks i P yer yaki perekrili dorogu zupinyayut jogo Obidva prodovzhuyut imituvati bijku i koli vtruchayetsya Edgar voni nakrivayut jogo prostiradlom yake mozhna rozirvati Koli ce vidbuvayetsya Maks i P yer napolyagayut shob Edgar zaplativ za ce 50 frankiv U nastupnij sceni vidno yak prodavci rozmovlyayut z vlasnikom kramnici ta poyasnyuyut sho voni vidchuvayut sho z Edgarom shos ne tak Potim Maks i P yer peresliduyut Edgara v jogo domi poki vin namagayetsya provesti chas zi svoyeyu vagitnoyu druzhinoyu Milen yaka stala nimoyu cherez avariyu Edgaru vdayetsya vignati oboh ale nastupnogo razu koli vin vihodit z domu vin znahodit kupu prostiradla poruch iz mertvim kotom Vin namagayetsya znajti vlasnika mertvogo kota ale ce ne vlasnik kramnici Vin sudit miscevij gotel de jogo zvinuvachuyut u vbivstvi kota Plivka staye chervonoyu vin zvinuvachuye kuharya gotelyu u vbivstvi kota oskilki voni podayut kota koli u nih zakinchivsya krolik Potim vin b ye tih hto zvinuvativ jogo u vbivstvi kota razom z jogo trupom Menedzher gotelyu vihodit shob vtrutitisya i zapevniti Edgara sho yiyi kishka vse she zhiva Koli Edgar jde hovati kota vin viyavlyaye divnij metalevij disk prikriplenij do nogo Viyavlyayetsya sho vse divne ta nezvichajne sho vidbuvayetsya ostannim chasom naspravdi ye istoriyeyu yaku pishe Edgar rozkazanoyu jogo ochima hocha nezrozumilo de same pochinayetsya vigadka istoriyi Edgara ta realnist jogo zhittya yak pismennika zakinchuyetsya Edgar poyasnyuye sho lyudina yaka ye bilsh zlim duhom nizh bud yaka lyudina chi tvarina mozhe keruvati inshimi za dopomogoyu viddalenogo pristroyu hocha batareyi vistachaye lishe na odnu godinu V istoriyi Edgara tih kogo kontrolyuyut primushuyut do dij yaki rujnuyut yihni osobisti stosunki Kozhen iz geroyiv istoriyi Edgara ye zhitelyami mista u yakomu voni z Milen zaraz prozhivayut U svoyij istoriyi Edgar pochinaye pidozryuvati svogo susida u vezhi poznachenij yak zaboronenij mistera Dyukassa Edgar zvertayetsya za dopomogoyu do prodavciv bilizni shob uvirvatisya v budinok mistera Dyukassa ta provesti rozsliduvannya Opinivshis useredini Edgar stikayetsya z misterom Dyukassom i zmushuye jogo poyasniti podiyi sho vidbuvayutsya Mister Dyukass demonstruye sho vin mozhe keruvati lyudmi distancijno i robit ce zmusivshi odnogo z prodavciv P yera led ne vistribnuti z susidnogo vikna U cej moment P yer virishuye sho nadivivsya i jde Mister Dyukass kazhe Edgaru sho vin dast jomu vsi vidpovidi yaki vin hoche yaksho Edgar zmozhe peremogti jogo v gri yaka nagaduye spotvorenu versiyu shahiv Edgar pogodzhuyetsya na cej plan U gri miniatyurni versiyi zhiteliv mista rozmishuyutsya na shahivnici ta zmusheni vzayemodiyati odin z odnim Na monitori poblizu vidobrazhayetsya video vsih vzayemodij meshkanciv Edgar povinen pidtrimuvati stosunki mizh personazhami poki mister Dyukass namagayetsya rozluchiti yih kontrolyuyuchi yihnij rozum protyagom odniyeyi hvilini za raz protyagom yakogo ekran staye chervonim Gra trivaye koli odni stosunki zberigayutsya a inshi rozpadayutsya Odnak Edgar bachiv dostatno koli mister Dyukass namagayetsya zmusiti starogo vlasnika miscevogo gotelyu zgvaltuvati donku vlasnika kramnici Suzon Edgar prodovzhuye rozbivati vse obladnannya ta bitisya z misterom Dyukassom Bij trivaye do vershini vezhi v budinku de Edgar zmushuye mistera Dyukassa zijti z ustupu do jogo smerti Tak zakinchuyetsya vigadana istoriya yaku napisav Edgar Koli Edgar nastupnogo razu yide do mista namagayuchis viklikati miscevogo likarya shob toj dopomig Milen perezhiti pologi vin diznayetsya sho spravzhnij mister Dyukass pokinchiv zhittya samogubstvom stribnuvshi z balkona svoyeyi vezhi i pomer tak samo yak v istoriyi Edgara Protyagom usogo filmu mezha mizh vigadanim i tim sho naspravdi spadaye na dumku Edgaru Pikkoli rozmita Nikoli ne mozhna tochno skazati koli film perestav stezhiti za Edgarom pismennikom i pochav stezhiti za Edgarom syuzhetom romanu Odna rich yaka staye zrozumiloyu v kinci filmu polyagaye v tomu sho metalevi diski vikoristovuyutsya dlya kontrolyu svidomosti zhiteliv mista pro sho svidchit te sho plivka staye chervonoyu U cih konkretnih vipadkah glyadach znaye sho sceni yaki divlyatsya ye chastinoyu romanu a ne zhittya Pikkoli yak pismennika Aktorskij skladKatrin Denov Milen Mishel Pikkoli Edgar Pikkoli Yeva Dalbek Mikele Kvellek Vivan Kvelek Britta Pettersson Lyusi de Montion Ursula Kyubler vamp Zhanna Allard Genriete Zhoel Gocci Suzon doktor Desto mesye Dyukass P yer Denni Maks Piko Luyis Falavinya P yer Rolan Nino Kastelnuovo Zhan ModevirobnictvoZa slovami Vardi vona stvorila Istoti namagayuchis pokazati bezladnu prirodu nathnennya Vona hotila peredati yak nathnennya mozhe prijti z usih bokiv znajomih lyudej navkolishnogo seredovisha tosho Usi ci nadihayuchi dzherela poyednuyutsya shob stvoriti vlasnij bezlad i potribno rozpiznati cej bezlad persh nizh jogo mozhna bude peretvoriti na istoriyu Rozlad ne vlashtuyetsya sam po sobi Golovni roli u filmi Istoti vikonali Katrin Denov i Mishel Pikkoli Jogo rezhiserom stav Varda a zjomki prohodili v Nuarmutye z 1 veresnya po 15 zhovtnya 1965 roku Klod Pino rozrobiv nabori zmontuvav Zhanin Verno muziku P yera Barbo ta zvedennya Zhaka Momona Stvorenij Parc Films Mag Bodard Istoti buv rozpovsyudzhenij Cine Tamaris Film prisvyachenij Zhaku Demi Kritika Istoti otrimav duzhe neodnoznachni vidguki pislya prem yeri z Nuvel Observater zajshov tak daleko sho nazvav Istoti monstrom Zhan Narboni z Cahiers du Cinema vvazhav sho Agnes Varda kinula sebe v porozhnechu razom iz filmom z Combat vvazhav sho Vardi slid dati propusk tomu sho yakij avtor ne maye prava hocha b raz pomilitisya Inshi suchasni kritiki ne pogodilisya a P yer Mazar z Le Figaro Litteraire skazav sho Istoti predstavleni zi shvidkistyu gumorom i shastyam i sho voni pokazuyut glyadacham narodzhennya literaturnih tvoriv cherez son i snovidinnya Semyuel Lashize z Yumanite provodit mezhu mizh dvoma shkolami dumki viznayuchi sho Istoti ne najkrashij film Vardi i vin ne nalezhit do zhodnogo vidomogo zhanru ale vse zh nadihaye na rozdumi oskilki vin trivozhnij i cikavij film Hocha suchasni kritiki buli desho zbentezheni filmom amerikanski kritiki z tih pir sprijnyali Istot prihilno Rodzher Ebert dav jomu tri zirki z chotiroh nazvavshi jogo skladnim i majzhe gipnotichnim doslidzhennyam togo yak fakti peretvoryuyutsya na vigadku Vin skazav sho film ye porivnyannyam mizh tim yak mi formuyemo nashe zhittya i tim yak pismennik stvoryuye svij roman Nashe minule ye faktichnim ale nashe majbutnye gnuchke z Nyu Jork tajms pohvaliv Vardu za yiyi zusillya ale zrobiv zayavu hocha gotuyuchi ragu z vazhkih ingrediyentiv vona viroblyala perevazhno pinu ta trohi pari Grinspan napisav sho vin nenavidiv film pid chas svogo pershogo pereglyadu ale teper rozumiye sho film nastilki prekrasnij sho jogo nedoliki slid probachiti za vsi dribni poslugi z filmsdefrance com hvalit zdatnist Les Ceatures vpisuvatisya u francuzku novu hvilyu zberigayuchi feministichni vidtinki vidilyayuchi jogo sered reshti ruhu Moya shahova hatinaAgnes Varda pererobila svij nevdalij film u uspishnu instalyaciyu Moya halupa nevdachi abo My Shack of Failure Halupi zrobleni z pereroblenih materialiv na ostrovi Nuarmutye na yakomu znimalisya Istoti nadihnuli Vardu na stvorennya halupi Dlya Vardi ce halupa pereroblenogo filmu Piznishe halupu bulo perejmenovano na La Cabane du Cinema abo Halupu kino Cya halupa bula novoyu interpretaciyeyu kino ta sproboyu vidroditi Les Ceatures i zmicniti jogo isnuvannya Kabejn takozh pidnyav pitannya pro sprijnyattya filmu v plastikovij formi proti sproektovanoyi formi Varda stverdzhuye sho kino ce svitlo yake nadhodit zvidkis zafiksovane bilsh mensh temnimi abo barvistimi zobrazhennyami Dlya Vardi halupa sama po sobi ye kinoteatrom i koli vona perebuvaye v samij halupi zdayetsya sho vona zhive v kino Mistectvoznavec Lyuk Vancheri pogodzhuyetsya z cim i prodovzhuye stavlyachi pid sumniv yak seriyi segmentiv plivkovoyi bobini u formi halupi vdayetsya pidtrimuvati i sam film i proektovanij kinematograf vodnochas Vin stverdzhuye sho oskilki svitlo prohodit kriz fizichnij celuloyid plivki plivka vse she proektuyetsya ta vidkrivaye svoyi prihovani zobrazhennya Glyadach halupi maye vibir doslidzhuvati sami zobrazhennya chi svitlo yake zalomlyuyetsya ta filtruyetsya kriz celuloyid Primitkihttp www imdb com title tt0060263 Les Creatures Agnes Varda L Ile Et Elle 1994 Les Creatures Varda par Agnes Paris Cahiers Du Cinema s 242 ISBN 978 2 86642 145 8 Narboni Jean Henry Chapier Pierre Mazars Samuel Lachize Ebert Roger Greenspun Roger Travers James Ma Cabane de l Echec Luc Vancheri Les Plages D Agnes PosilannyaIstoti na sajti IMDb angl Istoti na sajti AllMovie angl Istoti na sajti AlloCine fr Les Creatures na sajti Rotten Tomatoes angl