І́льниця — село в Іршавській міській громаді, Хустському районіЗакарпатської області. Найбільше село Закарпаття.
село Ільниця | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Країна | |||||
Область | Закарпатська область | ||||
Район | Хустський район | ||||
Громада | Іршавська міська громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA21120130090077969 | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1450 | ||||
Населення | 9050 | ||||
Площа | 61,4 км² | ||||
Густота населення | 140 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 90130 | ||||
Телефонний код | +380 3144 | ||||
День села | День Шахтаря – остання неділя серпня | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 48°21′10″ пн. ш. 23°04′25″ сх. д. / 48.35278° пн. ш. 23.07361° сх. д.Координати: 48°21′10″ пн. ш. 23°04′25″ сх. д. / 48.35278° пн. ш. 23.07361° сх. д. | ||||
Середня висота над рівнем моря | 212 м | ||||
Водойми | р. Ільничка, р. Синявка | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 90100, Закарпатська обл., Хустський р-н, м. Іршава, пл. Народна, 2 | ||||
Сільський голова | Федор Король | ||||
Карта | |||||
![]() Ільниця | |||||
![]() Ільниця | |||||
Мапа | |||||
|
Географія
Ільниця — одне з найбільших сіл України, про що свідчить: його населення — близько 9 100 жителів; 37 вулиць; 3169 дворогосподарств, площа — близько 6140 га. Село розташоване в долинах річок Ільнички та Синявки, при підніжжі гори Бужора, за 4 км від центру громади і залізничної станції Іршава, що на лінії Берегово — Кушниця (див. Боржавська вузькоколійна залізниця).
На території Ільниці чудовий клімат, при якому практично завжди висока урожайність, що дає великі перспективи та хороші умови для розвитку сільського господарства. Населення села власними силами займається рослинництвом і тваринництвом. Тобто майже кожне дворогосподарство має своє господарство. Особливо вирізняється фермерське господарство, яке спеціалізується на садівництві різних культур (бобових, зернових, злакових тощо), овочів та фруктів, а також вирощуванні худоби.
У першій половині XIX століття в околиці Ільниці почалось добування залізної руди. Невдовзі тут були створені залізорудні промисли, які, проте, не набрали великого розвитку через відсутність зручних шляхів сполучення та віддаленість села від промислових центрів. З 1865 року в районі Ільниці для місцевих потреб стали видобувати буре вугілля. достеменно відомо, що першу штольню по видобутку бурого вугілля промисловим методом було тут прокладено в 1864 році, тобто рівно 150 літ тому, і сталося це біля русла річки Крем'яний. одразу по закінченні Другої світової війни радянська влада почала вишукувати резерви для розвитку села. «Георозвідка виявила великі поклади бурого вугілля майже під усією територією сучасної Ільниці. Розвідувальні роботи почалися у 50-х роках, а у 1960-му на поверхню пішло перше вугілля. Видобували його двома шляхами: кар'єрним і підземним. Оскільки вугілля залягає пластами дуже близько до поверхні землі (від 1 до 70 м), його легко видобувати відкритим способом», розвитком видобутку бурого вугілля з кінця 40-х і до кінця 80-х років Ільниця була тепловою Меккою для всього Закарпаття. Завдяки цьому в 1949 році тут побудували і привели в дію теплову електростанцію.
На 1823 рік у селі налічувалось 4 водяні млини.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelprTHlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNVjhsUkRFbE9ERWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRnMkpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzJKVVF4SlRoR1h6RTRORFF1YW5Cbkx6RTFNSEI0TFNWRU1DVTVNeVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNVjhsUkRFbE9ERWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRnMkpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzJKVVF4SlRoR1h6RTRORFF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
поселення доби неоліту (ІУ тисячоліття до н. е.), бронзової доби (ІІ тисячоліття до н. е.).
Перша згадка про село датується 1450 роком. У XIX ст. Ільниця була одним з найбільших населених пунктів Верховинського повіту Березької жупи. На той час поселення мало власну печатку з гербом: у щиті, увінчаному короною, — зображення вівці (у 1904 р. герб було затверджено в кольорах: на червоному тлі, на зеленій землі, — срібна вівця).
Хоч істориками та краєзнавцями ще не досліджено, але очевидно, що дане село пов'язане із родом Ільницьких (гербу «Сас») та с. Ільник (на Львівщині), яке було засноване приблизно в той самий час, що Ільниця.
Присілки
Березники
Березники — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Обєднане з селом Ільниця рішенням облвиконкому Закарпатської області № 438 від 30.07.1962
Історія заснування села сягає ХІХ століття.
В селі діє початкова школа І-го ступеню.
В селі працював письменник-новеліст — Василь Фенич. Там відкрили меморіальну дошку на його честь. Все це влаштували до 100-тої річниці з дня народження письменника.
Поруч узлісся масиву Національного природного парку «Зачарований край»; неймовірні по красі краєвиди.
Новоселиця
Новоселиця — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Обєднане з селом Ільниця рішенням облвиконкому Закарпатської області № 438 від 30.07.1962
Історія заснування села сягає до ХІХ століття.
Засноване у
- функціонує клуб
- Церква Різдва Пресвятої Богородиці 2013 рік
- в 1876 році було створено початкову школу
Населення
За переписом населення України 2001 року в селі мешкали 8902 особи.
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,06 % |
російська | 0,82 % |
білоруська | 0,04 % |
угорська | 0,03 % |
молдовська | 0,01 % |
Місцеве самоврядування
Центральним органом місцевого самоврядування села є Ільницька сільська рада, у діяльність якої входить забезпечення соціального захисту населення села та покращення благоустрою населеного пункту, представлення інтересів держави, приймання різних рішень у межах компетенції, контроль за діяльністю суб'єктів господарювання, які розташовані на території села, створення належних умов для розвитку інфраструктури села, підприємницької діяльності, культури та спорту у селі та багато іншого.
Ільницька сільська рада складається з 26 депутатів. Головою ради є сільський голова. Останні вибори сільської ради та сільського голови були проведені 25 жовтня 2015 року. Головою села було обрано Павлище Василя Васильовича. Гендерний склад ради наступний: 21 чоловіки і 5 жінок.
Соціальна інфраструктура
У селі функціонують:
- 4 дошкільні навчальні заклади (№ 1, 2, 3, 4), у яких перебувають близько 250 дітей і працюють 90 осіб;
- 3 загальноосвітні школи (І ст., І-ІІ ст. та І — III ст.), у яких навчаються близько 1100 учнів та працюють 100 педагогів;
- школа-інтернат, у якій навчаються близько 160 учнів та працює 40 педагогів;
- спортивно-гуманітарний ліцей, який створено відносно недавно, але вже проявив себе на високому рівні, що дає можливість юним спортсменам займатися спортом професійно;
- дитяча школа мистецтв, яка займається духовним розвитком дітей у галузі музики, вишивки та малювання;
- лікарська амбулаторія загальної практики і сімейної медицини, у якій працюють 40 осіб медперсоналу;
- 3 аптеки;
- 2 бібліотеки;
- 2 заклади культури: центр дозвілля «Шахтар» та клуб «Новоселиця»;
- Дитяча вокальна студія «ЛІРА»[1] [ 5 травня 2017 у Wayback Machine.], була утворена у 2005 р., знана за межами нашої області і має дуже добрі відгуки від населення району за пропаганду та виконання сучасної української пісні.
Релігія
На території села є 5 конфесій: православна (Свято-Покровська церква, Церква Різдва Пресвятої Богородиці), греко-католицька (Свято-Михайлівська церква), ЄХБ, АСД та ХСД.
Церква св. арх. Михайла. 1797.
Парохія існує з 1600-х років. За давнім переказом, церкву в Ільниці збудували ті ж майстри, що будували іршавську церкву. Церкви були одночасно спалені татарами в 1717 р. У 1692 р. в Ільниці були дві церкви. У 1797 р. під час впорядкування парохій намісницький уряд постановив, що дві церкви тут непотрібно і ту, що стоїть на гіршому місці, слід розібрати і використати як матеріал для ремонту іншої. Після цього за священика Івана Чопея збудовано муровану церкву, яку зводили 6 років.
На початок XX ст. в селі було 1796 вірників. Кам'яна церква, збудована на місці дерев'яної, належить до давніших мурованих церков, з часу запровадження терезіанського стилю. Товщина стін — 100—120 см. На вежі три дзвони, один з яких походить з 1763 р.
У 1975 р. церкву закрили, а згодом комуністична організація села вчинила акт вандалізму. Церкву оточили військові з автоматами і яничари конфіскували та вивезли церковні книги, картини, церковне приладдя, розламали іконостас XIX ст. Протестували проти цього шофер І. Скраль, який відмовився везти награбоване, та комуніст В. Олашин, який того дня вийшов з партії. Частина майна потрапила в білківську церкву та ужгородський краєзнавчий музей, а частина була знищена. Церкву почали відбудовувати в 1989 р. як православну.
У жовтні 1992 р. храм повернуто греко-католикам. Встановлено новий іконостас, повернуто дещо з вивезеного майна, розмальовано інтер'єр, добудовано газову котельню, проведено електрифікацію.
Церква Покрови пр. богородиці. 1997.
Куратор Михайло Палош розповів, що дерев'яну церкву в частині села, що зветься Синявка, почали будувати в 1923 р. з дуба і смереки, будували її 5 років.
Спорудив церкву місцевий майстер Павло Савко. Частина селян збирала гроші і купувала матеріал, інші рубали в лісі дерево і звозили волами. Землю під церкву дав Василь Гриценко. Всередині все було з дерева, а дахи вкривала бляха. У 1928 р. Василь Матіко збудував дзвіницю. Першим священиком був о. Іван Бігар.
Теперішню муровану церкву за проектом архітектора Данканича почали будувати довкола дерев'яної церкви в 1991 p., а закінчили в 1997.
Церкву споруджено з цегли та бетону стараннями о. Василя Кодріша, Василя Цогли, кураторів Василя Матіка — виконавця багатьох робіт, Василя Химинця, Юрія Юрини, дяка Михайла Палоша, скарбника Федора Короля. Довжина споруди становить 32 м, ширина — 16 м, а висота — 35 м. Іконостас зробив у 1998 р. Іван Ісак з родиною.
Економіка
У селі є різні підприємства, які займаються різними видами діяльності, а саме:
- ТзОВ «Нова — Текст» спеціалізується на пошитті шкіряного верхнього одягу;
- ПАТ «Ільницький завод МЗУ» виготовляє зварювальне устаткування;
- ТзОВ «К'Лен» — обробка дерева та виготовлення меблів. На підприємстві запроваджено повний цикл виробництва від переробки кругляка до випуску меблів з масиву. З відходів від основного виробництва, компанія виготовляє брикети RUF. В лютому 2020 році підприємство отримало сертифікат FSC Chain-of-Custody.
- ТзОВ «Лігніт» — видобуток бурого вугілля та бентонітових глин;
- Закарпатський завод мастильного обладнання виготовляє мастильне обладнання.
- ТзОВ «Берег-Кабель ГМБХ» — виробництво кабельної продукції
Ці крупні суб'єкти господарювання мають велике значення для економічного та соціального розвитку і процвітання села взагалі. У цих підприємствах на виробництві працює значна частина населення села і не тільки, що покращує соціально — матеріальне становище людей. Від реалізованої продукції цих суб'єктів господарювання та від сплачених податків до місцевого бюджету надходять кошти, за рахунок яких проводяться роботи по покращенню благоустрою села та розвитку соціальної сфери. У селі проживає близько 300 підприємців, функціонують 40 торговельних одиниць (магазини + торгові точки) та 12 закладів громадського типу (бари, кафе, їдальні тощо).
Культура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TkM4ME5pOGxSREFsUVRFbFJEQWxRa01sUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKREpVUXhKVGsySlVRd0pVSkVKVVF4SlRoRExtcHdaeTh6TURCd2VDMGxSREFsUVRFbFJEQWxRa01sUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKREpVUXhKVGsySlVRd0pVSkVKVVF4SlRoRExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Населений пункт чисельний та активний, тому в селі часто та регулярно проводяться культурно-масові, спортивно-масові заходи. Щорічно відзначаються День Перемоги, День Конституції України, День незалежності України та день села — культурно-масовий захід, який називається День шахтаря і проводиться в останню неділю серпня. Поміж тим проводяться різні виставки художньої самодіяльності, музичні концерти на честь видатних естрадних виконавців та музичних композиторів, виступи художніх колективів та ансамблів села, району, області та України, масові спортивні змагання на честь видатних спортсменів краю тощо. Слід відзначити такі дозвільно-масові заходи, як «Міс — Дюймовочка», «Міс краси» та ін.
Туризм
Щодо туристичної сфери, то на території села розташовані такі об'єкти туризму:
- природний об'єкт «Смерековий камінь», який характеризується мальовничістю природи, красою та неповторністю гірських пейзажів (див. Зачарована Долина);
- туристично-оздоровчий табір «Зачарована Долина», яка пропонує такі види послуг: полювання, закарпатське сафарі, купання в термальній мінеральній воді, відпочинок в закарпатській родині, зустріч Нового року, Різдвяний тур (особливості зустрічі Різдва в Карпатах, катання на санях, запряжених трійкою коней), організація екскурсійних поїздок до Угорщини, Словаччини; тренувальні збори для футбольних команд тощо.
Ці об'єкти туризму щорічно приваблюють до себе численних туристів та охочих відпочити не тільки з району, області, України, а й навіть з-за кордону.
Відомі люди
- Василь Фенич — видатний і талановитий письменник, прогресивний літератор Закарпаття 1930—1940 рр., який написав знамениту книжку «Мужність».
- Маргарета Паулик — поетеса.
- Георгій Палош — старший буровий майстер Львівської геологічної експедиції Моршинської геологорозвідувальної партії, Герой Соціалістичної Праці.
- Віктор Пасулько — відомий і талановитий футболіст і тренер України, колишній гравець національної збірної СРСР по футболу, дворазовий чемпіон СРСР; фіналіст, срібний призер чемпіонату Європи-88.
- Іван Гецко — відомий і талановитий футболіст і тренер України, колишній гравець національної збірної України і СРСР по футболу.
- Іван Улинець — відомий футболіст України.
- Михайло Ловска — відомий футболіст України.
- Іван Капітан — командир партизанського загону, що десантувався в 1944 р. на Шаланецькій горі.
- Володимир Роман — науковець, історик-краєзнавець, автор книги «Свято-Іоанно-Предтеченський православний жіночий монастир у с. Дубрівка».
- Ковбаско Василь Васильович — директор державного професійно-технічного навчального закладу «Мукачівський професійний аграрний ліцей імені Михайла Данканича»
- Іван Петровцій — письменник-прозаїк.
Галерея
-
- Церква Різдва Пресвятої Богородиці УПЦ МП
- Свято-Михайлівська церква МГКЄ
- Пам'ятник воїнам–визволителям Ільниці від німецьких загарбників
-
- Поклонний хрест при в'їзді в село
- Монумент Пресвятій Богородиці
- Річка Ільничка
- Водоспад Шумило
Туристичні місця
- штольні добування залізної руди
- штольні по видобутку бурого вугілля
- поселення доби неоліту (ІУ тисячоліття до н.е.), бронзової доби (ІІ тисячоліття до н.е.).
- храм Різдва Пресвятої Богородиці 2013 рік
- храм св. арх. Михайла. 1797.
- храм Покрови пр. богородиці. 1997
- природний об'єкт «Смерековий камінь»
Примітки
- Постанова Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 № 807-IX
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
- . Студія ЛІРА (укр.). Архів оригіналу за 5 травня 2017. Процитовано 8 травня 2017.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Ільниця |
- Ільниця — Інформаційно-пізнавальний портал | Закарпатська область у складі УРСР [ 26 січня 2016 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Закарпатська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР.)
- Результати виборів до Ільницької сільської ради 2 листопада 2010 року — Центральна виборча комісія.
- Погода в селі [ 6 листопада 2016 у Wayback Machine.]
- Про ТзОВ «К'Лен» [ 2 березня 2020 у Wayback Machine.]
- Інтернет-магазин меблів klen.ua [ 30 червня 2020 у Wayback Machine.] від виробника К'Лен
Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (березень 2014) |
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
I lnicya selo v Irshavskij miskij gromadi Hustskomu rajoniZakarpatskoyi oblasti Najbilshe selo Zakarpattya selo IlnicyaGerb PraporKrayina UkrayinaOblast Zakarpatska oblastRajon Hustskij rajonGromada Irshavska miska gromadaKod KATOTTG UA21120130090077969Osnovni daniZasnovane 1450Naselennya 9050Plosha 61 4 km Gustota naselennya 140 osib km Poshtovij indeks 90130Telefonnij kod 380 3144Den sela Den Shahtarya ostannya nedilya serpnyaGeografichni daniGeografichni koordinati 48 21 10 pn sh 23 04 25 sh d 48 35278 pn sh 23 07361 sh d 48 35278 23 07361 Koordinati 48 21 10 pn sh 23 04 25 sh d 48 35278 pn sh 23 07361 sh d 48 35278 23 07361Serednya visota nad rivnem morya 212 mVodojmi r Ilnichka r SinyavkaMisceva vladaAdresa radi 90100 Zakarpatska obl Hustskij r n m Irshava pl Narodna 2Silskij golova Fedor KorolKartaIlnicyaIlnicyaMapa Ilnicya u VikishovishiGeografiyaIlnicya odne z najbilshih sil Ukrayini pro sho svidchit jogo naselennya blizko 9 100 zhiteliv 37 vulic 3169 dvorogospodarstv plosha blizko 6140 ga Selo roztashovane v dolinah richok Ilnichki ta Sinyavki pri pidnizhzhi gori Buzhora za 4 km vid centru gromadi i zaliznichnoyi stanciyi Irshava sho na liniyi Beregovo Kushnicya div Borzhavska vuzkokolijna zaliznicya Na teritoriyi Ilnici chudovij klimat pri yakomu praktichno zavzhdi visoka urozhajnist sho daye veliki perspektivi ta horoshi umovi dlya rozvitku silskogo gospodarstva Naselennya sela vlasnimi silami zajmayetsya roslinnictvom i tvarinnictvom Tobto majzhe kozhne dvorogospodarstvo maye svoye gospodarstvo Osoblivo viriznyayetsya fermerske gospodarstvo yake specializuyetsya na sadivnictvi riznih kultur bobovih zernovih zlakovih tosho ovochiv ta fruktiv a takozh viroshuvanni hudobi U pershij polovini XIX stolittya v okolici Ilnici pochalos dobuvannya zaliznoyi rudi Nevdovzi tut buli stvoreni zalizorudni promisli yaki prote ne nabrali velikogo rozvitku cherez vidsutnist zruchnih shlyahiv spoluchennya ta viddalenist sela vid promislovih centriv Z 1865 roku v rajoni Ilnici dlya miscevih potreb stali vidobuvati bure vugillya dostemenno vidomo sho pershu shtolnyu po vidobutku burogo vugillya promislovim metodom bulo tut prokladeno v 1864 roci tobto rivno 150 lit tomu i stalosya ce bilya rusla richki Krem yanij odrazu po zakinchenni Drugoyi svitovoyi vijni radyanska vlada pochala vishukuvati rezervi dlya rozvitku sela Georozvidka viyavila veliki pokladi burogo vugillya majzhe pid usiyeyu teritoriyeyu suchasnoyi Ilnici Rozvidu valni roboti pochalisya u 50 h rokah a u 1960 mu na poverhnyu pishlo pershe vugillya Vidobuvali jogo dvoma shlyahami kar yernim i pidzemnim Oskilki vugillya zalyagaye plastami duzhe blizko do poverhni zemli vid 1 do 70 m jogo legko vidobuvati vidkritim sposobom rozvitkom vidobutku burogo vugillya z kincya 40 h i do kincya 80 h rokiv Ilnicya bula teplovoyu Mekkoyu dlya vsogo Zakarpattya Zavdyaki comu v 1949 roci tut pobuduvali i priveli v diyu teplovu elektrostanciyu Na 1823 rik u seli nalichuvalos 4 vodyani mlini IstoriyaGerb sela Ilnicya 1844 roku poselennya dobi neolitu IU tisyacholittya do n e bronzovoyi dobi II tisyacholittya do n e Persha zgadka pro selo datuyetsya 1450 rokom U XIX st Ilnicya bula odnim z najbilshih naselenih punktiv Verhovinskogo povitu Berezkoyi zhupi Na toj chas poselennya malo vlasnu pechatku z gerbom u shiti uvinchanomu koronoyu zobrazhennya vivci u 1904 r gerb bulo zatverdzheno v kolorah na chervonomu tli na zelenij zemli sribna vivcya Hoch istorikami ta krayeznavcyami she ne doslidzheno ale ochevidno sho dane selo pov yazane iz rodom Ilnickih gerbu Sas ta s Ilnik na Lvivshini yake bulo zasnovane priblizno v toj samij chas sho Ilnicya Ilnicki Sas IlnikPrisilkiBerezniki Berezniki kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Obyednane z selom Ilnicya rishennyam oblvikonkomu Zakarpatskoyi oblasti 438 vid 30 07 1962 Istoriya zasnuvannya sela syagaye HIH stolittya V seli diye pochatkova shkola I go stupenyu V seli pracyuvav pismennik novelist Vasil Fenich Tam vidkrili memorialnu doshku na jogo chest Vse ce vlashtuvali do 100 toyi richnici z dnya narodzhennya pismennika Poruch uzlissya masivu Nacionalnogo prirodnogo parku Zacharovanij kraj nejmovirni po krasi krayevidi Novoselicya Novoselicya kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Obyednane z selom Ilnicya rishennyam oblvikonkomu Zakarpatskoyi oblasti 438 vid 30 07 1962 Istoriya zasnuvannya sela syagaye do HIH stolittya Zasnovane u funkcionuye klub Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici 2013 rik v 1876 roci bulo stvoreno pochatkovu shkoluNaselennyaZa perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkali 8902 osobi Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotokukrayinska 99 06 rosijska 0 82 biloruska 0 04 ugorska 0 03 moldovska 0 01 Misceve samovryaduvannyaCentralnim organom miscevogo samovryaduvannya sela ye Ilnicka silska rada u diyalnist yakoyi vhodit zabezpechennya socialnogo zahistu naselennya sela ta pokrashennya blagoustroyu naselenogo punktu predstavlennya interesiv derzhavi prijmannya riznih rishen u mezhah kompetenciyi kontrol za diyalnistyu sub yektiv gospodaryuvannya yaki roztashovani na teritoriyi sela stvorennya nalezhnih umov dlya rozvitku infrastrukturi sela pidpriyemnickoyi diyalnosti kulturi ta sportu u seli ta bagato inshogo Ilnicka silska rada skladayetsya z 26 deputativ Golovoyu radi ye silskij golova Ostanni vibori silskoyi radi ta silskogo golovi buli provedeni 25 zhovtnya 2015 roku Golovoyu sela bulo obrano Pavlishe Vasilya Vasilovicha Gendernij sklad radi nastupnij 21 choloviki i 5 zhinok Socialna infrastrukturaU seli funkcionuyut 4 doshkilni navchalni zakladi 1 2 3 4 u yakih perebuvayut blizko 250 ditej i pracyuyut 90 osib 3 zagalnoosvitni shkoli I st I II st ta I III st u yakih navchayutsya blizko 1100 uchniv ta pracyuyut 100 pedagogiv shkola internat u yakij navchayutsya blizko 160 uchniv ta pracyuye 40 pedagogiv sportivno gumanitarnij licej yakij stvoreno vidnosno nedavno ale vzhe proyaviv sebe na visokomu rivni sho daye mozhlivist yunim sportsmenam zajmatisya sportom profesijno dityacha shkola mistectv yaka zajmayetsya duhovnim rozvitkom ditej u galuzi muziki vishivki ta malyuvannya likarska ambulatoriya zagalnoyi praktiki i simejnoyi medicini u yakij pracyuyut 40 osib medpersonalu 3 apteki 2 biblioteki 2 zakladi kulturi centr dozvillya Shahtar ta klub Novoselicya Dityacha vokalna studiya LIRA 1 5 travnya 2017 u Wayback Machine bula utvorena u 2005 r znana za mezhami nashoyi oblasti i maye duzhe dobri vidguki vid naselennya rajonu za propagandu ta vikonannya suchasnoyi ukrayinskoyi pisni ReligiyaNa teritoriyi sela ye 5 konfesij pravoslavna Svyato Pokrovska cerkva Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici greko katolicka Svyato Mihajlivska cerkva YeHB ASD ta HSD Cerkva sv arh Mihajla 1797 Parohiya isnuye z 1600 h rokiv Za davnim perekazom cerkvu v Ilnici zbuduvali ti zh majstri sho buduvali irshavsku cerkvu Cerkvi buli odnochasno spaleni tatarami v 1717 r U 1692 r v Ilnici buli dvi cerkvi U 1797 r pid chas vporyadkuvannya parohij namisnickij uryad postanoviv sho dvi cerkvi tut nepotribno i tu sho stoyit na girshomu misci slid rozibrati i vikoristati yak material dlya remontu inshoyi Pislya cogo za svyashenika Ivana Chopeya zbudovano murovanu cerkvu yaku zvodili 6 rokiv Na pochatok XX st v seli bulo 1796 virnikiv Kam yana cerkva zbudovana na misci derev yanoyi nalezhit do davnishih murovanih cerkov z chasu zaprovadzhennya terezianskogo stilyu Tovshina stin 100 120 sm Na vezhi tri dzvoni odin z yakih pohodit z 1763 r U 1975 r cerkvu zakrili a zgodom komunistichna organizaciya sela vchinila akt vandalizmu Cerkvu otochili vijskovi z avtomatami i yanichari konfiskuvali ta vivezli cerkovni knigi kartini cerkovne priladdya rozlamali ikonostas XIX st Protestuvali proti cogo shofer I Skral yakij vidmovivsya vezti nagrabovane ta komunist V Olashin yakij togo dnya vijshov z partiyi Chastina majna potrapila v bilkivsku cerkvu ta uzhgorodskij krayeznavchij muzej a chastina bula znishena Cerkvu pochali vidbudovuvati v 1989 r yak pravoslavnu U zhovtni 1992 r hram povernuto greko katolikam Vstanovleno novij ikonostas povernuto desho z vivezenogo majna rozmalovano inter yer dobudovano gazovu kotelnyu provedeno elektrifikaciyu Cerkva Pokrovi pr bogorodici 1997 Kurator Mihajlo Palosh rozpoviv sho derev yanu cerkvu v chastini sela sho zvetsya Sinyavka pochali buduvati v 1923 r z duba i smereki buduvali yiyi 5 rokiv Sporudiv cerkvu miscevij majster Pavlo Savko Chastina selyan zbirala groshi i kupuvala material inshi rubali v lisi derevo i zvozili volami Zemlyu pid cerkvu dav Vasil Gricenko Vseredini vse bulo z dereva a dahi vkrivala blyaha U 1928 r Vasil Matiko zbuduvav dzvinicyu Pershim svyashenikom buv o Ivan Bigar Teperishnyu murovanu cerkvu za proektom arhitektora Dankanicha pochali buduvati dovkola derev yanoyi cerkvi v 1991 p a zakinchili v 1997 Cerkvu sporudzheno z cegli ta betonu starannyami o Vasilya Kodrisha Vasilya Cogli kuratoriv Vasilya Matika vikonavcya bagatoh robit Vasilya Himincya Yuriya Yurini dyaka Mihajla Palosha skarbnika Fedora Korolya Dovzhina sporudi stanovit 32 m shirina 16 m a visota 35 m Ikonostas zrobiv u 1998 r Ivan Isak z rodinoyu EkonomikaU seli ye rizni pidpriyemstva yaki zajmayutsya riznimi vidami diyalnosti a same TzOV Nova Tekst specializuyetsya na poshitti shkiryanogo verhnogo odyagu PAT Ilnickij zavod MZU vigotovlyaye zvaryuvalne ustatkuvannya TzOV K Len obrobka dereva ta vigotovlennya mebliv Na pidpriyemstvi zaprovadzheno povnij cikl virobnictva vid pererobki kruglyaka do vipusku mebliv z masivu Z vidhodiv vid osnovnogo virobnictva kompaniya vigotovlyaye briketi RUF V lyutomu 2020 roci pidpriyemstvo otrimalo sertifikat FSC Chain of Custody TzOV Lignit vidobutok burogo vugillya ta bentonitovih glin Zakarpatskij zavod mastilnogo obladnannya vigotovlyaye mastilne obladnannya TzOV Bereg Kabel GMBH virobnictvo kabelnoyi produkciyi Ci krupni sub yekti gospodaryuvannya mayut velike znachennya dlya ekonomichnogo ta socialnogo rozvitku i procvitannya sela vzagali U cih pidpriyemstvah na virobnictvi pracyuye znachna chastina naselennya sela i ne tilki sho pokrashuye socialno materialne stanovishe lyudej Vid realizovanoyi produkciyi cih sub yektiv gospodaryuvannya ta vid splachenih podatkiv do miscevogo byudzhetu nadhodyat koshti za rahunok yakih provodyatsya roboti po pokrashennyu blagoustroyu sela ta rozvitku socialnoyi sferi U seli prozhivaye blizko 300 pidpriyemciv funkcionuyut 40 torgovelnih odinic magazini torgovi tochki ta 12 zakladiv gromadskogo tipu bari kafe yidalni tosho KulturaSmerekovij kamin Naselenij punkt chiselnij ta aktivnij tomu v seli chasto ta regulyarno provodyatsya kulturno masovi sportivno masovi zahodi Shorichno vidznachayutsya Den Peremogi Den Konstituciyi Ukrayini Den nezalezhnosti Ukrayini ta den sela kulturno masovij zahid yakij nazivayetsya Den shahtarya i provoditsya v ostannyu nedilyu serpnya Pomizh tim provodyatsya rizni vistavki hudozhnoyi samodiyalnosti muzichni koncerti na chest vidatnih estradnih vikonavciv ta muzichnih kompozitoriv vistupi hudozhnih kolektiviv ta ansambliv sela rajonu oblasti ta Ukrayini masovi sportivni zmagannya na chest vidatnih sportsmeniv krayu tosho Slid vidznachiti taki dozvilno masovi zahodi yak Mis Dyujmovochka Mis krasi ta in TurizmShodo turistichnoyi sferi to na teritoriyi sela roztashovani taki ob yekti turizmu prirodnij ob yekt Smerekovij kamin yakij harakterizuyetsya malovnichistyu prirodi krasoyu ta nepovtornistyu girskih pejzazhiv div Zacharovana Dolina turistichno ozdorovchij tabir Zacharovana Dolina yaka proponuye taki vidi poslug polyuvannya zakarpatske safari kupannya v termalnij mineralnij vodi vidpochinok v zakarpatskij rodini zustrich Novogo roku Rizdvyanij tur osoblivosti zustrichi Rizdva v Karpatah katannya na sanyah zapryazhenih trijkoyu konej organizaciya ekskursijnih poyizdok do Ugorshini Slovachchini trenuvalni zbori dlya futbolnih komand tosho Ci ob yekti turizmu shorichno privablyuyut do sebe chislennih turistiv ta ohochih vidpochiti ne tilki z rajonu oblasti Ukrayini a j navit z za kordonu Vidomi lyudiVasil Fenich vidatnij i talanovitij pismennik progresivnij literator Zakarpattya 1930 1940 rr yakij napisav znamenitu knizhku Muzhnist Margareta Paulik poetesa Georgij Palosh starshij burovij majster Lvivskoyi geologichnoyi ekspediciyi Morshinskoyi geologorozviduvalnoyi partiyi Geroj Socialistichnoyi Praci Viktor Pasulko vidomij i talanovitij futbolist i trener Ukrayini kolishnij gravec nacionalnoyi zbirnoyi SRSR po futbolu dvorazovij chempion SRSR finalist sribnij prizer chempionatu Yevropi 88 Ivan Gecko vidomij i talanovitij futbolist i trener Ukrayini kolishnij gravec nacionalnoyi zbirnoyi Ukrayini i SRSR po futbolu Ivan Ulinec vidomij futbolist Ukrayini Mihajlo Lovska vidomij futbolist Ukrayini Ivan Kapitan komandir partizanskogo zagonu sho desantuvavsya v 1944 r na Shalaneckij gori Volodimir Roman naukovec istorik krayeznavec avtor knigi Svyato Ioanno Predtechenskij pravoslavnij zhinochij monastir u s Dubrivka Kovbasko Vasil Vasilovich direktor derzhavnogo profesijno tehnichnogo navchalnogo zakladu Mukachivskij profesijnij agrarnij licej imeni Mihajla Dankanicha Ivan Petrovcij pismennik prozayik GalereyaSvyato Pokrovska cerkva UPC MP Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici UPC MP Svyato Mihajlivska cerkva MGKYe Pam yatnik voyinam vizvolitelyam Ilnici vid nimeckih zagarbnikiv Richka Sinyavka Poklonnij hrest pri v yizdi v selo Monument Presvyatij Bogorodici Richka Ilnichka Vodospad ShumiloTuristichni miscya shtolni dobuvannya zaliznoyi rudi shtolni po vidobutku burogo vugillya poselennya dobi neolitu IU tisyacholittya do n e bronzovoyi dobi II tisyacholittya do n e hram Rizdva Presvyatoyi Bogorodici 2013 rik hram sv arh Mihajla 1797 hram Pokrovi pr bogorodici 1997 prirodnij ob yekt Smerekovij kamin PrimitkiPostanova Verhovnoyi Radi Ukrayini Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv vid 17 07 2020 807 IX database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 Studiya LIRA ukr Arhiv originalu za 5 travnya 2017 Procitovano 8 travnya 2017 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu IlnicyaIlnicya Informacijno piznavalnij portal Zakarpatska oblast u skladi URSR 26 sichnya 2016 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zakarpatska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR Rezultati viboriv do Ilnickoyi silskoyi radi 2 listopada 2010 roku Centralna viborcha komisiya Pogoda v seli 6 listopada 2016 u Wayback Machine Pro TzOV K Len 2 bereznya 2020 u Wayback Machine Internet magazin mebliv klen ua 30 chervnya 2020 u Wayback Machine vid virobnika K LenCya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na storinku obgovorennya za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno berezen 2014 Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi