Костянти́н Микола́йович Ігумнов (*19 квітня (1 травня) 1873, Лебедянь Тамбовської губернії, нині Липецької області Росії — †24 березня 1948, Москва) — російський піаніст, педагог. Доктор мистецтвознавства. Народний артист СРСР (1946).
Ігумнов Костянтин Миколайович | |
---|---|
![]() | |
Народився | 1 травня 1873[4][2][…] Лебедянь, Тамбовська губернія, Російська імперія[1] |
Помер | 24 березня 1948[1][2][…] (74 роки) Москва, РРФСР, СРСР[1] |
Поховання | Новодівичий цвинтар |
Країна | ![]() |
Діяльність | піаніст, композитор, викладач університету, музичний педагог, публіцист |
Alma mater | Московська державна консерваторія імені Петра Чайковського |
Науковий ступінь | доктор мистецтвознавства[d] (1940) |
Вчителі | Паул Пабст |
Відомі учні | Давидович Белла Михайлівна, Александров Анатолій Миколайович, Оборін Лев Миколайович[5], Грінберг Марія Ізраїлівна[5] і Шварц Лев Олександрович |
Заклад | Московська державна консерваторія імені Петра Чайковського |
Жанр | класична музика |
Нагороди | |
|
Біографія
Народився в сім'ї купця. Молодший брат санітарного лікаря та поета Сергія Ігумнова.
Перші уроки музики брав у своєї домашьої вчительки — пані Мейєр. У спогадах Костянтин Ігумнов писав:
«Лебедянь — це дуже важливий період у моєму житті, період, який заклав основи подальшого мого розвитку та залишив відбиток на моїх смаках і уявленнях».
Перші музичні успіхи сина спонукали батьків відправити 14-річного Костянтина на навчання в Москву. Навчався в Першій московській класичній гімназії. Від 1887 року, паралельно з навчанням у гімназії, брав приватні уроки гри на фортепіано в знаменитого педагога Миколи Звєрєва (тоді ж у нього навчалися Сергій Рахманінов і Олександр Скрябін).
1888 року вступив вільним слухачем у Московську консерваторію в клас Олександра Зілоті, потім . Одночасно брав уроки поліфонії у Сергія Танєєва, пробував сили в композиції.
1892 року вступив у Московський університет — спочатку на юридичний, потім на історико-філологічний факультет.
1894 року із золотою медаллю закінчив Московську консерваторію. Того ж року дебютував як соліст.
1895 року брав участь у Міжнародному конкурсі піаністів імені Антона Рубінштейна в Берліні, де його гру відзначили похвальним відгуком. Надалі постійно концертував, переважно в Москві, давав приватні уроки гри на фортепіано, був одним із найпопулярніших у Москві педагогів.
1898 року прийняв запрошення стати викладачем Тифліського відділення Імператорського російського музичного товариства. Від 1899 року — професор Московської консерваторії.
Після встановлення радянської влади увійшов до складу Музичної ради при Народному комісаріаті освіти (концертний підвідділ). З участю Ігумнова відбувалася реформа музичної освіти, зокрема, в консерваторії було створено курси естетики, історії культури, історії літератури, введено клас камерного ансамблю.
Від 1919 року — постійний член навчально-художенього комітету Московської консерваторії. А навесні 1924 року Ігумнова на п'ять років обрали директором консерваторії.
Неодноразово виступав із концертами в Україні.
Останній концерт дав у Великому залі Московської консерваторії 3 грудня 1947 року — за декілька місяців до смерті.
Творчість
У концертному репертуарі піаніста 1930-х років — серія монографічних концертів: Бетховен, Ліст, Шопен, Чайковський, Рахманінов (Ігумнов першим у Росії виконав Рапсодію на тему Паганіні, 1939), Метнер, Танєєв. Особливо часто Ігумнов грав як соліст і ансамбліст твори Чайковського, був їх неперевершеним інтерпретатором.
За відгуками сучасників, піанізм Ігумнова був позбавлений крайнощів: для нього типовими були дещо приглушена динаміка, м'яке туше, співучий, оксамитовий звук, шляхетність інтерпретації.
Ігумнов не уявляв собі музику поза людськими переживаннями:
«Необхідно, щоб виконуваний твір знаходив певний відгук в особистості виконавця… Не можна сказати, щоб я обов'язково уявляв собі програму твору… Це тільки якісь думки, почуття, зіставлення, які ти хочеш передати за допомогою виконання».
Такі засоби, які активізують визрівання виконавського задуму, Ігумнов називав робочими гіпотезами, які згодом стають складовими виконавської інтерпретації.
Засновник однієї з піаністичних шкіл. Серед учнів — Лев Оборін, Анатолій Александров, Яків Флієр, Арно Бабаджанян, Лев Вайнтрауб.
Премії, нагороди
- 1946 — Сталінська премія.
- Нагороджено орденом Леніна (1945), орденом Трудового Червоного Прапора.
Примітки
- Игумнов Константин Николаевич // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1969.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- International Music Score Library Project — 2006.
- Deutsche Nationalbibliothek Record #135054613 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
Література
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1979. — Т. 4 : Електрод — Кантаридин. — 558, [2] с., [34] арк. іл. : іл., портр., карти + 1 арк с. — С. 335.
- Игумнов К. Размышления о музыке // Мастера советской пианистической школы. — Москва, 1954.
Посилання
- Енциклопедія «Кругосвет» [ 16 жовтня 2007 у Wayback Machine.]
- Коротка біографія [ 30 травня 2007 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Igumnov Kostyanti n Mikola jovich Igumnov 19 kvitnya 1 travnya 1873 Lebedyan Tambovskoyi guberniyi nini Lipeckoyi oblasti Rosiyi 24 bereznya 1948 Moskva rosijskij pianist pedagog Doktor mistectvoznavstva Narodnij artist SRSR 1946 Igumnov Kostyantin MikolajovichNarodivsya 1 travnya 1873 1873 05 01 4 2 Lebedyan Tambovska guberniya Rosijska imperiya 1 Pomer 24 bereznya 1948 1948 03 24 1 2 74 roki Moskva RRFSR SRSR 1 Pohovannya Novodivichij cvintarKrayina SRSRDiyalnist pianist kompozitor vikladach universitetu muzichnij pedagog publicistAlma mater Moskovska derzhavna konservatoriya imeni Petra ChajkovskogoNaukovij stupin doktor mistectvoznavstva d 1940 Vchiteli Paul PabstVidomi uchni Davidovich Bella Mihajlivna Aleksandrov Anatolij Mikolajovich Oborin Lev Mikolajovich 5 Grinberg Mariya Izrayilivna 5 i Shvarc Lev OleksandrovichZaklad Moskovska derzhavna konservatoriya imeni Petra ChajkovskogoZhanr klasichna muzikaNagorodi Mediafajli u VikishovishiBiografiyaNarodivsya v sim yi kupcya Molodshij brat sanitarnogo likarya ta poeta Sergiya Igumnova Pershi uroki muziki brav u svoyeyi domashoyi vchitelki pani Mejyer U spogadah Kostyantin Igumnov pisav Lebedyan ce duzhe vazhlivij period u moyemu zhitti period yakij zaklav osnovi podalshogo mogo rozvitku ta zalishiv vidbitok na moyih smakah i uyavlennyah Pershi muzichni uspihi sina sponukali batkiv vidpraviti 14 richnogo Kostyantina na navchannya v Moskvu Navchavsya v Pershij moskovskij klasichnij gimnaziyi Vid 1887 roku paralelno z navchannyam u gimnaziyi brav privatni uroki gri na fortepiano v znamenitogo pedagoga Mikoli Zvyeryeva todi zh u nogo navchalisya Sergij Rahmaninov i Oleksandr Skryabin 1888 roku vstupiv vilnim sluhachem u Moskovsku konservatoriyu v klas Oleksandra Ziloti potim Odnochasno brav uroki polifoniyi u Sergiya Tanyeyeva probuvav sili v kompoziciyi 1892 roku vstupiv u Moskovskij universitet spochatku na yuridichnij potim na istoriko filologichnij fakultet 1894 roku iz zolotoyu medallyu zakinchiv Moskovsku konservatoriyu Togo zh roku debyutuvav yak solist 1895 roku brav uchast u Mizhnarodnomu konkursi pianistiv imeni Antona Rubinshtejna v Berlini de jogo gru vidznachili pohvalnim vidgukom Nadali postijno koncertuvav perevazhno v Moskvi davav privatni uroki gri na fortepiano buv odnim iz najpopulyarnishih u Moskvi pedagogiv 1898 roku prijnyav zaproshennya stati vikladachem Tifliskogo viddilennya Imperatorskogo rosijskogo muzichnogo tovaristva Vid 1899 roku profesor Moskovskoyi konservatoriyi Pislya vstanovlennya radyanskoyi vladi uvijshov do skladu Muzichnoyi radi pri Narodnomu komisariati osviti koncertnij pidviddil Z uchastyu Igumnova vidbuvalasya reforma muzichnoyi osviti zokrema v konservatoriyi bulo stvoreno kursi estetiki istoriyi kulturi istoriyi literaturi vvedeno klas kamernogo ansamblyu Vid 1919 roku postijnij chlen navchalno hudozhenogo komitetu Moskovskoyi konservatoriyi A navesni 1924 roku Igumnova na p yat rokiv obrali direktorom konservatoriyi Neodnorazovo vistupav iz koncertami v Ukrayini Ostannij koncert dav u Velikomu zali Moskovskoyi konservatoriyi 3 grudnya 1947 roku za dekilka misyaciv do smerti TvorchistU koncertnomu repertuari pianista 1930 h rokiv seriya monografichnih koncertiv Bethoven List Shopen Chajkovskij Rahmaninov Igumnov pershim u Rosiyi vikonav Rapsodiyu na temu Paganini 1939 Metner Tanyeyev Osoblivo chasto Igumnov grav yak solist i ansamblist tvori Chajkovskogo buv yih neperevershenim interpretatorom Za vidgukami suchasnikiv pianizm Igumnova buv pozbavlenij krajnoshiv dlya nogo tipovimi buli desho priglushena dinamika m yake tushe spivuchij oksamitovij zvuk shlyahetnist interpretaciyi Igumnov ne uyavlyav sobi muziku poza lyudskimi perezhivannyami Neobhidno shob vikonuvanij tvir znahodiv pevnij vidguk v osobistosti vikonavcya Ne mozhna skazati shob ya obov yazkovo uyavlyav sobi programu tvoru Ce tilki yakis dumki pochuttya zistavlennya yaki ti hochesh peredati za dopomogoyu vikonannya Taki zasobi yaki aktivizuyut vizrivannya vikonavskogo zadumu Igumnov nazivav robochimi gipotezami yaki zgodom stayut skladovimi vikonavskoyi interpretaciyi Zasnovnik odniyeyi z pianistichnih shkil Sered uchniv Lev Oborin Anatolij Aleksandrov Yakiv Fliyer Arno Babadzhanyan Lev Vajntraub Premiyi nagorodi1946 Stalinska premiya Nagorodzheno ordenom Lenina 1945 ordenom Trudovogo Chervonogo Prapora PrimitkiIgumnov Konstantin Nikolaevich Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1969 d Track Q649d Track Q17378135 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 International Music Score Library Project 2006 d Track Q523660 Deutsche Nationalbibliothek Record 135054613 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578LiteraturaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1979 T 4 Elektrod Kantaridin 558 2 s 34 ark il il portr karti 1 ark s S 335 Igumnov K Razmyshleniya o muzyke Mastera sovetskoj pianisticheskoj shkoly Moskva 1954 PosilannyaEnciklopediya Krugosvet 16 zhovtnya 2007 u Wayback Machine Korotka biografiya 30 travnya 2007 u Wayback Machine