Єгипетський музей і зібрання папірусів (Єгипетський музей, нім. Ägyptisches Museum und Papyrussammlung) — музей у складі Державних музеїв Берліна . З серпня 2005 музей тимчасово на чотири роки переїхав на верхній поверх Старого музею на берлінському Музейному острові. У 2009 музей повернувся в відновлений Новий музей.
Єгипетський музей і зібрання папірусів | |
---|---|
| |
52°31′12″ пн. ш. 13°23′51″ сх. д. / 52.52023888891677217° пн. ш. 13.39774166669477751° сх. д.Координати: 52°31′12″ пн. ш. 13°23′51″ сх. д. / 52.52023888891677217° пн. ш. 13.39774166669477751° сх. д. | |
Країна | ![]() |
Розташування | Мітте |
Тип | d |
Засновник | Александер фон Гумбольдт і Фрідріх Вільгельм III |
Дата заснування | 1828 |
![]() ![]() Єгипетський музей і зібрання папірусів Єгипетський музей і зібрання папірусів (Німеччина) | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUxTDBGc2RFMTFjMlYxYlY4eFlTNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RRV3gwVFhWelpYVnRYekZoTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc0TDA1bGRXVnpYMDExYzJWMWJWOUJaV2Q1Y0hScGMyTm9aWEpmU0c5bUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMU9aWFZsYzE5TmRYTmxkVzFmUVdWbmVYQjBhWE5qYUdWeVgwaHZaaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJoTDB4elgyRmxaM2x3ZEY5dGRYTmxkVzB1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFV4elgyRmxaM2x3ZEY5dGRYTmxkVzB1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Єгипетський музей виріс із єгипетського відділу у зібранні короля Фрідріха Вільгельма III, створеного в 1828 за рекомендацією Олександра фон Гумбольдта. Першим керівником цього відділу, що розміщувався спочатку у палаці Монбіжу, став Джузеппе Пассалаква, купець з Трієста, чия колекція археологічних знахідок лягла в основу відділу. Ця колекція поповнилася експонатами, привезеними з експедиції Карла Ріхарда Лепсіуса в 1842-1845.
У 1850 музей отримав власну нова будівлю, побудовану на Музейному острові за проектом Фрідріха Августа Штюлера — відновлюваний в наш час[] Новий музей. У 1920 подарував музею бюст єгипетської цариці Нефертіті, найвідоміший експонат колекції. Саймон фінансував розкопки, які в єгипетській Амарнаі вів Людвіг Борхардт, і доставив знахідки до Німеччини.
Друга світова війна розділила фонди музею. Новий музей отримав у 1943 серйозні ушкодження, багато експонатів згоріли під час пожежі. Зібрання вивезли на зберігання в різні місця. Бюст Нефертіті пережив війну в шахті солеварні в Тюрінгії, а потім був перевезений в .
Більша частина колекції опинилася в Східному Берліні і з 1958 показувалася в Музеї Боде. Інша частина колекції, передана Західній Німеччині в Західний Берлін, демонструвалася з 1967 у Штюлеровському будинку навпроти палацу Шарлоттенбург.
Після Об'єднання Німеччини (1990) настав час об'єднати і дві частини єгипетської колекції. Експозиція Єгипетського музею в Музеї Боде була закрита в 1990-і у зв'язку з реконструкцією будинку. У серпні 2005 експозиція з Шарлоттенбурга повернулася на Музейний острів, доки у Старий музей, де до 2009 будуть демонструватися її найбільш значущі експонати невеликих розмірів. Новий музей через брак виставкових площ також не зможе прийняти такі монументальні скульптурні та археологічні об'єкти колекції, як ворота з храмового комплексу і двір заупокійного храму Сахури. Відповідно до головного плану Музейного острова вони будуть демонструватися в запланованому четвертому флігелі Пергамського музею.
Експонати
- Бюст Нефертіті, бл.
- «Берлінська зелена голова», бл. 500 до н. е.
- Жрець Тай-тай. , 18-а династія, бл.
-
-
Бібліографія
- Jürgen Settgast, Joachim Selim Karig:Ägyptisches Museum Berlin. Westermann-Verlag, Reihe «museum», Braunschweig 1981.
- Johannes Althoff:Das Ägyptische Museum. Berlin-Edition, Berlin 1998, .
Див. також
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Єгипетський музей і зібрання папірусів
Координати: 52°31′10″ пн. ш. 13°23′54″ сх. д. / 52.51944° пн. ш. 13.39833° сх. д.{{#coordinates:}}: не можна мати більш ніж один первинний тег на сторінку
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Yegipetskij muzej i zibrannya papirusiv Yegipetskij muzej nim Agyptisches Museum und Papyrussammlung muzej u skladi Derzhavnih muzeyiv Berlina Z serpnya 2005 muzej timchasovo na chotiri roki pereyihav na verhnij poverh Starogo muzeyu na berlinskomu Muzejnomu ostrovi U 2009 muzej povernuvsya v vidnovlenij Novij muzej Yegipetskij muzej i zibrannya papirusiv52 31 12 pn sh 13 23 51 sh d 52 52023888891677217 pn sh 13 39774166669477751 sh d 52 52023888891677217 13 39774166669477751 Koordinati 52 31 12 pn sh 13 23 51 sh d 52 52023888891677217 pn sh 13 39774166669477751 sh d 52 52023888891677217 13 39774166669477751Krayina NimechchinaRoztashuvannya MitteTip dZasnovnik Aleksander fon Gumboldt i Fridrih Vilgelm IIIData zasnuvannya 1828Yegipetskij muzej i zibrannya papirusivYegipetskij muzej i zibrannya papirusiv Nimechchina Mediafajli u VikishovishiBerlinskij muzej v Berlini z 2005 r timchasovij pritulok Yegipetskogo muzeyuIstoriyaYegipetskij dvir Novogo muzeyu 1862Shidnij budinok tut Yegipetskij muzej rozmishuvavsya v 1967 2005 Yegipetskij muzej viris iz yegipetskogo viddilu u zibranni korolya Fridriha Vilgelma III stvorenogo v 1828 za rekomendaciyeyu Oleksandra fon Gumboldta Pershim kerivnikom cogo viddilu sho rozmishuvavsya spochatku u palaci Monbizhu stav Dzhuzeppe Passalakva kupec z Triyesta chiya kolekciya arheologichnih znahidok lyagla v osnovu viddilu Cya kolekciya popovnilasya eksponatami privezenimi z ekspediciyi Karla Riharda Lepsiusa v 1842 1845 U 1850 muzej otrimav vlasnu nova budivlyu pobudovanu na Muzejnomu ostrovi za proektom Fridriha Avgusta Shtyulera vidnovlyuvanij v nash chas koli Novij muzej U 1920 podaruvav muzeyu byust yegipetskoyi carici Nefertiti najvidomishij eksponat kolekciyi Sajmon finansuvav rozkopki yaki v yegipetskij Amarnai viv Lyudvig Borhardt i dostaviv znahidki do Nimechchini Druga svitova vijna rozdilila fondi muzeyu Novij muzej otrimav u 1943 serjozni ushkodzhennya bagato eksponativ zgorili pid chas pozhezhi Zibrannya vivezli na zberigannya v rizni miscya Byust Nefertiti perezhiv vijnu v shahti solevarni v Tyuringiyi a potim buv perevezenij v Bilsha chastina kolekciyi opinilasya v Shidnomu Berlini i z 1958 pokazuvalasya v Muzeyi Bode Insha chastina kolekciyi peredana Zahidnij Nimechchini v Zahidnij Berlin demonstruvalasya z 1967 u Shtyulerovskomu budinku navproti palacu Sharlottenburg Pislya Ob yednannya Nimechchini 1990 nastav chas ob yednati i dvi chastini yegipetskoyi kolekciyi Ekspoziciya Yegipetskogo muzeyu v Muzeyi Bode bula zakrita v 1990 i u zv yazku z rekonstrukciyeyu budinku U serpni 2005 ekspoziciya z Sharlottenburga povernulasya na Muzejnij ostriv doki u Starij muzej de do 2009 budut demonstruvatisya yiyi najbilsh znachushi eksponati nevelikih rozmiriv Novij muzej cherez brak vistavkovih plosh takozh ne zmozhe prijnyati taki monumentalni skulpturni ta arheologichni ob yekti kolekciyi yak vorota z hramovogo kompleksu i dvir zaupokijnogo hramu Sahuri Vidpovidno do golovnogo planu Muzejnogo ostrova voni budut demonstruvatisya v zaplanovanomu chetvertomu fligeli Pergamskogo muzeyu EksponatiByust Nefertiti bl Berlinska zelena golova bl 500 do n e Zhrec Taj taj 18 a dinastiya bl Ehnaton ta Nefertiti grayut z ditmi Epoha Amarni bl Caricya Tiya Epoha Amarni bl BibliografiyaJurgen Settgast Joachim Selim Karig Agyptisches Museum Berlin Westermann Verlag Reihe museum Braunschweig 1981 Johannes Althoff Das Agyptische Museum Berlin Edition Berlin 1998 ISBN 3 8148 0008 7 Div takozhYegipetskij muzej Turin PosilannyaPortal Muzeyi Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Yegipetskij muzej i zibrannya papirusiv Koordinati 52 31 10 pn sh 13 23 54 sh d 52 51944 pn sh 13 39833 sh d 52 51944 13 39833 coordinates ne mozhna mati bilsh nizh odin pervinnij teg na storinku