Чорноголо́ва — село в Україні, в Ужгородському районі Закарпатської області. В селі проживає 1348 осіб. Населення належить до етнічної групи українців — лемки.
село Чорноголова | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Закарпатська область |
Район | Великоберезнянський район |
Рада | Чорноголівська сільська рада |
Код КАТОТТГ | UA21100070090056810 |
Основні дані | |
Засноване | 1500 |
Населення | 1 348 |
Площа | 92,809 км² |
Густота населення | 14,52 осіб/км² |
Поштовий індекс | 89042 |
Телефонний код | +380 03135 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°51′03″ пн. ш. 22°36′25″ сх. д. / 48.85083° пн. ш. 22.60694° сх. д.Координати: 48°51′03″ пн. ш. 22°36′25″ сх. д. / 48.85083° пн. ш. 22.60694° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 324 м |
Водойми | Лютянка, Бачава (Бачівський) |
Відстань до обласного центру | 43 км |
Відстань до районного центру | 23 км |
Найближча залізнична станція | Дубриничі |
Відстань до залізничної станції | 13 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | 89042, с. Чорноголова, вул. Шевченка, 297 |
Карта | |
![]() Чорноголова | |
![]() Чорноголова | |
Мапа | |
|
Назва
Село розташоване серед гір північно-західної частини масиву Полонинський Бескид (частина Українських Карпат), на річці Лютянка і її притоках: Бачава (Бачівський) та інші. На північний схід від села на річці Лютянка розташований цікавий туристичний об'єкт — «Блакитна лагуна». На околицях села розташовані 2 джерела мінеральної води, які мають статус гідрологічної пам'ятки природи місцевого значення — Джерело № 1 (Чорноголова) і Джерело № 2 (Чорноголова).
Є декілька легенд походження назви села.
За однією з них був опришок Головатий, бо мав велику голову. Жив він у хижі в лісі, де тепер село Чорноголова. Там його вислідило панське військо. Він відстрілювався, і йому нічого не могли зробити. Тоді ту хижку підпалили, і він згорів.
Люди, які прийшли на те місце, увиділи на згарищі чорну обгорілу голову. І місце назвали Чорноголовою. І село, що там виникло, так назвали.
За іншою, яку розповіла одна з селянок: «З давных давен говорили, що двоє молодих людей втікали десь не знати вутки, бо їм не давали побратися. Йшли вни, йшли, де їх нуч застала, зробили собі колибу у тум потоці, в лісі. У туй колибі наклали огня, самі заспали. Колиба згоріла, разом з тым і вни згоріли. Потому люде, якісь мандрівники, йшли і найшли тоти дві голови. Голови були чорні, обгоріті, і тому назва од того й пушла, же село Чорноголова.
То было десь у тум потоці, в Солоному. Там вода солена, так ся пучав поток кликати Солоный і присілок Солоный від того. І вудтам почалися перші номеры села Чорноголовы».
Історія
Село було заселено ще в I тисячолітті до н. е. Про це свідчать дані археологічних розкопок, зокрема вироби з бронзи та могильник.
Перші письмові згадки про село датуються 1552 роком. У державному податковому списку за цей рік йдеться про те, що Чорноголова належить до володінь Ужгородської домінії графів Другетів. Згідно з урбаром 1691 року Чорноголова й навколишні села на правах округи входила у 4-й дискрит Ужгородської домінії графа Берчені, спадкоємця Другетів.
У давні часи село простягалося на схід від річки Лютянки, в урочищі Солоний. На розвиток ремесел у селі, зокрема гончарства і куховаріння, великий вплив мали переселені в 1788 році словаки, які заснували тут своє поселення. З того часу на розвиток культурних традицій Чорноголови мала вплив культура сусідніх словаків. Дуже важливою подією для економічного і культурного життя села стало прокладення через село в кінці XIX століття вузькоколійної залізниці Дубриничі — Люта, яка зв'язувала Чорноголову із залізницею Ужгород — Великий Березний, а згодом і зі Львовом.
На 1906 рік, коли фірма «Бантлін» закупила ліс в околиці Чорноголови, вузькоколійка досягла 30км довжини. Перед Чорноголовою вузькоколійка мала два відгалуження: одне йшло долиною Бачави під вершину Чело (вис. 623 м над р. м.), друге — паралельно з основною гілкою до складу Лютянки. В 1917—1918 рр. на відрізку Дубриничі—Чорноголова—Лютянка працювало 4 локомотиви, шо свідчить про інтенсивний вивіз деревини з околиці Чорноголови. Привезену на склад у Дубриничі деревину широкою залізницею відправляли на Перечинський лісохімзавод.
У 1933 році в Дубриничах через р. Уж був побудований залізний міст, через який проходила також вузькоколійка. В Чорноголові на той час уже працювала пилорама. В 1937 році вузькоколійка Дубриничі —Чорноголова—Лютянка і використовувала 44 вантажні вагони, один службовий і два вагони для перевезення робітників. Але в 1974 році вона була закрита як нерентабельна.
В 1934 році в селі Чорноголова було відкрито восьмирічку. Директором і вчителем був Варваринець.
Середню школу було відкрито після війни. Директором школи було призначено ветерана війни Коростильова Е. І. У 1955 році відбувся перший випуск учнів Чорноголівської середньої школи.
Велику роль у культурному житті села зіграло товариство «Просвіта», яке, починаючи з 1920-х років, діяло дуже активно. Проводилися мітинги, політичні акції. Місцевий мешканець Іван Шелепець організував театральний гурток, який об'їздив з виставами всі села району. У 1939—1949 роках чимало чорноголівців поповнили ряди карпатських січових стрільців. А Іван Рогач був секретарем уряду Августина Волошина, за що був страчений 1941 року в Бабиному Яру. Така ж доля спіткала і його сестру Ганну, члена уряду Карпатської України.
Присілки
Бачов
Бачево — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Об'єднане з селом Чорноголова рішенням облвиконкому Закарпатської області № 155 від 15.04.1967.
Село створене наприкінці XVIII століття, у 1788 році словаки з-під Татр, заснували тут своє поселення. З того часу на розвиток культурних традицій Бачова мала вплив культура словаків, про що і свідчить назва поселення Бачов - "бача"-пастух, вівчар.
Село знаходиться вздовж лівої притоки Лютянки — Бачави. У минулому долиною річки Бачави та села Бачов простягалась одна з гілок вузькоколійної залізниці Дубриничі — Люта (демонтована на початку 1970-х років).
У 1906 році, коли фірма «Бантлін» закупила ліс в поблизу Бачова, вузькоколійка сягала 30 км довжини: залізничне полотно йшло долиною Бачави під вершину Чело висотою 623 м над рівнем моря.
Горб
Горб — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Об'єднане з селом Чорноголова рішенням облвиконкому Закарпатської області № 155 від 15.04.1967.
Перша згадка у другій половині ХІХ століття.
Кошарки
Кошарки — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Об'єднане з селом Чорноголова рішенням облвиконкому Закарпатської області № 155 від 15.04.1967.
Перша згадка у другій половині ХІХ століття. В 20–35 роках ХХ століття тут діяла і одна з найкоротших вузькоколійок на кінській тязі. Порожні вагони залізницею тягли вверх коні-ваговози. А завантажені деревиною спускали вниз вузькоколійкою.
Степан
Степан — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Об'єднане з селом Чорноголова рішенням облвиконкому Закарпатської області № 155 від 15.04.1967.
Перша згадка у другій половині ХІХ століття.
Солоний
Солоний — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Об'єднане з селом Чорноголова рішенням облвиконкому Закарпатської області № 155 від 15.04.1967.
Перша згадка в кінці XVI століття.
«З давніх давен говорили, що двоє молодих людей втікали десь не знати вутки, бо їм не давали побратися. Йшли вни, йшли, де їх нуч застала, зробили собі колибу у тум потоці, в лісі. У туй колибі наклали огня, самі заспали. Колиба згоріла, разом і вни згоріли. То было десь у тум потоці, в Солоному. Там вода солена, так ся пучав поток кликати Солоний і присілок Солоний від того. І вудтам почалися перші номери села Чорноголови».
Тулків
Тулків — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Об'єднане з селом Чорноголова рішенням облвиконкому Закарпатської області № 155 від 15.04.1967.
Перша згадка у другій половині ХІХ століття.
Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 1581 особа, з яких 740 чоловіків та 841 жінка.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 1336 осіб.
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,04 % |
російська | 0,96 % |
Храм
Церква св. Миколи. Споруджена в XVII ст. і перебудована 1794 року. Стоїть на Куртаничівському груні. На цьому місті стояла попередня дерев'яна церква, можливо, перша в селі. Будували церкву з ялини триверхої у бойківському або, можливо, лемківському стилі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhsTDFOdmFHRjBYekZmUm05MGIxOVVhR0ZzWlhKZlZHRnRZWE11YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZOdmFHRjBYekZmUm05MGIxOVVhR0ZzWlhKZlZHRnRZWE11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Віддалено від головної дороги, при злитті двох потоків стоїть дерев'яна церква, що належить до найкращих зразків закарпатської барокової архітектури. Церкву збудували з ялини в XVII ст. триверхою, бойківського стилю. У 1751 р. згадують дерев'яну церкву св. Миколи, криту шинґлами, в доброму стані, з двома дзвонами та всіма церковними книгами.
Сучасного «барокового» вигляду набула після перебудови в 1794 р. за священика Василя Івашковича. Згідно з написом на одвірку, перебудову здійснив майстер Матій Химич із села Лучки:
СЫЯ ЦЄРКОВЬ СООРУЖЄНА ВО ВЄСИ ЧЄРНОГОЛОВЬЮ ЧРЄЗЪ МАЙСТРА ХИМИЧЪ МАТІЯ ОБЫВАТЄЛА ЛУЧАСКОГО ПРИ СВЯЩЄНН ІЄРЄІ ВАСИЛІИ ИВАШКОВИЧ РОКУ АΨЧД (1794) МЦА ІЮНІЯ ДНЯ В (2)
Тоді церкву вкрили двосхилим дахом, що плавною площиною покриває заломи гранчастого вівтаря і ширший об'єм нави.
У наві й вівтарі збережено шатрові перекриття, характерні для лемківських і бойківських церков. Над бабинцем — плоске перекриття.
Увагу привертає вежа з декоративно багатим бароковим завершенням: підсябиття з фігурно обробленими кінцями дощок і захисним дашком згори, аркада голосниць, чотирисхиле шатро з приплюснутою банею і ліхтарем. Опасання довкола бабинця і нави підтримується різьбленими стовпчиками, що є характерним елементом лемківських церков Закарпаття. Біля церкви стоїть каркасна дзвіниця простої конструкції.
Згідно з написом на одвірку, перебудову здійснив майстер Матій Химич з села Лучки (тепер на території Словаччини), завершивши роботу 2 червня 1794 року. Маленька одноярусна дзвіниця підкреслено функціональна, але саме своєю простотою підсилює враження від церкви. Особливою подією в історії церкви є те, що з 1 вересня 1913 року по 31 жовтня 1924 року її парохом був о. Юлій Бачинський.
У 2015 році Мукачівською греко-католицькою єпархією в селі Чорноголова придбано дві земельні ділянки під будівництво нової греко-католицької церкви. Влітку цього ж року розпочато будівництво невеликої дерев'яної церкви, більшу частину деревини (оциліндрованого брусу) подаровано греко-католицькою громадою села Лумшори. У грудні 2015 року освячено хрест на подвір'ї церкви і хрести на куполи церкви. В кінці грудня було закінчено будівництво нового греко-католицького храму в селі Чорноголова. 3 січня 2016 року владика Мілан освятив церкву Святого Пророка Іллі. З 21 червня 2015 року парафією опікується о. Олег Григорик.
Персоналії
- Ян Бартош (1932 - 2014) - чеський кіноактор та кінорежисер.
- Гребініченко Григорій Іванович — заслужений працівник культури України, співак.
Туристичні місця
- деревяний храм Св Миколи 1794 року
- присілок Солоний
Примітки
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Чорноголова |
- М.Сирохман. П'ятдесят п'ять дерев'яних храмів Закарпаття. К.: Грані-Т, 2008
- Поп И. И., Поп Д. И. В горах и долинах Закарпатья. — М. : Искусство, 1971 г., с. 23-24
- Церква св. Миколи у Чорноголові на сайті Дерев'яні Храми України
- Petr Štěpanek. Podkarpatská Rus v letech 1919—1939. Náchod: Konting, 2008. 168s. .
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Chornogolo va selo v Ukrayini v Uzhgorodskomu rajoni Zakarpatskoyi oblasti V seli prozhivaye 1348 osib Naselennya nalezhit do etnichnoyi grupi ukrayinciv lemki selo ChornogolovaMist cherez Lyutyanku v centralnij chastini selaMist cherez Lyutyanku v centralnij chastini selaKrayina UkrayinaOblast Zakarpatska oblastRajon Velikobereznyanskij rajonRada Chornogolivska silska radaKod KATOTTG UA21100070090056810Osnovni daniZasnovane 1500Naselennya 1 348Plosha 92 809 km Gustota naselennya 14 52 osib km Poshtovij indeks 89042Telefonnij kod 380 03135Geografichni daniGeografichni koordinati 48 51 03 pn sh 22 36 25 sh d 48 85083 pn sh 22 60694 sh d 48 85083 22 60694 Koordinati 48 51 03 pn sh 22 36 25 sh d 48 85083 pn sh 22 60694 sh d 48 85083 22 60694Serednya visota nad rivnem morya 324 mVodojmi Lyutyanka Bachava Bachivskij Vidstan do oblasnogo centru 43 kmVidstan do rajonnogo centru 23 kmNajblizhcha zaliznichna stanciya DubrinichiVidstan do zaliznichnoyi stanciyi 13 kmMisceva vladaAdresa radi 89042 s Chornogolova vul Shevchenka 297KartaChornogolovaChornogolovaMapa Chornogolova u VikishovishiNazvaSelo roztashovane sered gir pivnichno zahidnoyi chastini masivu Poloninskij Beskid chastina Ukrayinskih Karpat na richci Lyutyanka i yiyi pritokah Bachava Bachivskij ta inshi Na pivnichnij shid vid sela na richci Lyutyanka roztashovanij cikavij turistichnij ob yekt Blakitna laguna Na okolicyah sela roztashovani 2 dzherela mineralnoyi vodi yaki mayut status gidrologichnoyi pam yatki prirodi miscevogo znachennya Dzherelo 1 Chornogolova i Dzherelo 2 Chornogolova Ye dekilka legend pohodzhennya nazvi sela Za odniyeyu z nih buv oprishok Golovatij bo mav veliku golovu Zhiv vin u hizhi v lisi de teper selo Chornogolova Tam jogo vislidilo panske vijsko Vin vidstrilyuvavsya i jomu nichogo ne mogli zrobiti Todi tu hizhku pidpalili i vin zgoriv Lyudi yaki prijshli na te misce uvidili na zgarishi chornu obgorilu golovu I misce nazvali Chornogolovoyu I selo sho tam viniklo tak nazvali Za inshoyu yaku rozpovila odna z selyanok Z davnyh daven govorili sho dvoye molodih lyudej vtikali des ne znati vutki bo yim ne davali pobratisya Jshli vni jshli de yih nuch zastala zrobili sobi kolibu u tum potoci v lisi U tuj kolibi naklali ognya sami zaspali Koliba zgorila razom z tym i vni zgorili Potomu lyude yakis mandrivniki jshli i najshli toti dvi golovi Golovi buli chorni obgoriti i tomu nazva od togo j pushla zhe selo Chornogolova To bylo des u tum potoci v Solonomu Tam voda solena tak sya puchav potok klikati Solonyj i prisilok Solonyj vid togo I vudtam pochalisya pershi nomery sela Chornogolovy IstoriyaSelo bulo zaseleno she v I tisyacholitti do n e Pro ce svidchat dani arheologichnih rozkopok zokrema virobi z bronzi ta mogilnik Pershi pismovi zgadki pro selo datuyutsya 1552 rokom U derzhavnomu podatkovomu spisku za cej rik jdetsya pro te sho Chornogolova nalezhit do volodin Uzhgorodskoyi dominiyi grafiv Drugetiv Zgidno z urbarom 1691 roku Chornogolova j navkolishni sela na pravah okrugi vhodila u 4 j diskrit Uzhgorodskoyi dominiyi grafa Bercheni spadkoyemcya Drugetiv U davni chasi selo prostyagalosya na shid vid richki Lyutyanki v urochishi Solonij Na rozvitok remesel u seli zokrema goncharstva i kuhovarinnya velikij vpliv mali pereseleni v 1788 roci slovaki yaki zasnuvali tut svoye poselennya Z togo chasu na rozvitok kulturnih tradicij Chornogolovi mala vpliv kultura susidnih slovakiv Duzhe vazhlivoyu podiyeyu dlya ekonomichnogo i kulturnogo zhittya sela stalo prokladennya cherez selo v kinci XIX stolittya vuzkokolijnoyi zaliznici Dubrinichi Lyuta yaka zv yazuvala Chornogolovu iz zalizniceyu Uzhgorod Velikij Bereznij a zgodom i zi Lvovom Na 1906 rik koli firma Bantlin zakupila lis v okolici Chornogolovi vuzkokolijka dosyagla 30km dovzhini Pered Chornogolovoyu vuzkokolijka mala dva vidgaluzhennya odne jshlo dolinoyu Bachavi pid vershinu Chelo vis 623 m nad r m druge paralelno z osnovnoyu gilkoyu do skladu Lyutyanki V 1917 1918 rr na vidrizku Dubrinichi Chornogolova Lyutyanka pracyuvalo 4 lokomotivi sho svidchit pro intensivnij viviz derevini z okolici Chornogolovi Privezenu na sklad u Dubrinichi derevinu shirokoyu zalizniceyu vidpravlyali na Perechinskij lisohimzavod U 1933 roci v Dubrinichah cherez r Uzh buv pobudovanij zaliznij mist cherez yakij prohodila takozh vuzkokolijka V Chornogolovi na toj chas uzhe pracyuvala pilorama V 1937 roci vuzkokolijka Dubrinichi Chornogolova Lyutyanka i vikoristovuvala 44 vantazhni vagoni odin sluzhbovij i dva vagoni dlya perevezennya robitnikiv Ale v 1974 roci vona bula zakrita yak nerentabelna V 1934 roci v seli Chornogolova bulo vidkrito vosmirichku Direktorom i vchitelem buv Varvarinec Serednyu shkolu bulo vidkrito pislya vijni Direktorom shkoli bulo priznacheno veterana vijni Korostilova E I U 1955 roci vidbuvsya pershij vipusk uchniv Chornogolivskoyi serednoyi shkoli Veliku rol u kulturnomu zhitti sela zigralo tovaristvo Prosvita yake pochinayuchi z 1920 h rokiv diyalo duzhe aktivno Provodilisya mitingi politichni akciyi Miscevij meshkanec Ivan Shelepec organizuvav teatralnij gurtok yakij ob yizdiv z vistavami vsi sela rajonu U 1939 1949 rokah chimalo chornogolivciv popovnili ryadi karpatskih sichovih strilciv A Ivan Rogach buv sekretarem uryadu Avgustina Voloshina za sho buv strachenij 1941 roku v Babinomu Yaru Taka zh dolya spitkala i jogo sestru Gannu chlena uryadu Karpatskoyi Ukrayini PrisilkiBachov Bachevo kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Ob yednane z selom Chornogolova rishennyam oblvikonkomu Zakarpatskoyi oblasti 155 vid 15 04 1967 Selo stvorene naprikinci XVIII stolittya u 1788 roci slovaki z pid Tatr zasnuvali tut svoye poselennya Z togo chasu na rozvitok kulturnih tradicij Bachova mala vpliv kultura slovakiv pro sho i svidchit nazva poselennya Bachov bacha pastuh vivchar Selo znahoditsya vzdovzh livoyi pritoki Lyutyanki Bachavi U minulomu dolinoyu richki Bachavi ta sela Bachov prostyagalas odna z gilok vuzkokolijnoyi zaliznici Dubrinichi Lyuta demontovana na pochatku 1970 h rokiv U 1906 roci koli firma Bantlin zakupila lis v poblizu Bachova vuzkokolijka syagala 30 km dovzhini zaliznichne polotno jshlo dolinoyu Bachavi pid vershinu Chelo visotoyu 623 m nad rivnem morya Gorb Gorb kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Ob yednane z selom Chornogolova rishennyam oblvikonkomu Zakarpatskoyi oblasti 155 vid 15 04 1967 Persha zgadka u drugij polovini HIH stolittya Kosharki Kosharki kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Ob yednane z selom Chornogolova rishennyam oblvikonkomu Zakarpatskoyi oblasti 155 vid 15 04 1967 Persha zgadka u drugij polovini HIH stolittya V 20 35 rokah HH stolittya tut diyala i odna z najkorotshih vuzkokolijok na kinskij tyazi Porozhni vagoni zalizniceyu tyagli vverh koni vagovozi A zavantazheni derevinoyu spuskali vniz vuzkokolijkoyu Stepan Stepan kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Ob yednane z selom Chornogolova rishennyam oblvikonkomu Zakarpatskoyi oblasti 155 vid 15 04 1967 Persha zgadka u drugij polovini HIH stolittya Solonij Solonij kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Ob yednane z selom Chornogolova rishennyam oblvikonkomu Zakarpatskoyi oblasti 155 vid 15 04 1967 Persha zgadka v kinci XVI stolittya Z davnih daven govorili sho dvoye molodih lyudej vtikali des ne znati vutki bo yim ne davali pobratisya Jshli vni jshli de yih nuch zastala zrobili sobi kolibu u tum potoci v lisi U tuj kolibi naklali ognya sami zaspali Koliba zgorila razom i vni zgorili To bylo des u tum potoci v Solonomu Tam voda solena tak sya puchav potok klikati Solonij i prisilok Solonij vid togo I vudtam pochalisya pershi nomeri sela Chornogolovi Tulkiv Tulkiv kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Ob yednane z selom Chornogolova rishennyam oblvikonkomu Zakarpatskoyi oblasti 155 vid 15 04 1967 Persha zgadka u drugij polovini HIH stolittya NaselennyaZgidno z perepisom URSR 1989 roku chiselnist nayavnogo naselennya sela stanovila 1581 osoba z yakih 740 cholovikiv ta 841 zhinka Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkalo 1336 osib Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotokukrayinska 99 04 rosijska 0 96 HramCerkva sv Mikoli Sporudzhena v XVII st i perebudovana 1794 roku Stoyit na Kurtanichivskomu gruni Na comu misti stoyala poperednya derev yana cerkva mozhlivo persha v seli Buduvali cerkvu z yalini triverhoyi u bojkivskomu abo mozhlivo lemkivskomu stili Cerkva sv Mikoli Viddaleno vid golovnoyi dorogi pri zlitti dvoh potokiv stoyit derev yana cerkva sho nalezhit do najkrashih zrazkiv zakarpatskoyi barokovoyi arhitekturi Cerkvu zbuduvali z yalini v XVII st triverhoyu bojkivskogo stilyu U 1751 r zgaduyut derev yanu cerkvu sv Mikoli kritu shinglami v dobromu stani z dvoma dzvonami ta vsima cerkovnimi knigami Suchasnogo barokovogo viglyadu nabula pislya perebudovi v 1794 r za svyashenika Vasilya Ivashkovicha Zgidno z napisom na odvirku perebudovu zdijsniv majster Matij Himich iz sela Luchki SYYa CYeRKOV SOORUZhYeNA VO VYeSI ChYeRNOGOLOVYu ChRYeZ MAJSTRA HIMICh MATIYa OBYVATYeLA LUChASKOGO PRI SVYaShYeNN IYeRYeI VASILII IVAShKOVICh ROKU APSChD 1794 MCA IYuNIYa DNYa V 2 Todi cerkvu vkrili dvoshilim dahom sho plavnoyu ploshinoyu pokrivaye zalomi granchastogo vivtarya i shirshij ob yem navi U navi j vivtari zberezheno shatrovi perekrittya harakterni dlya lemkivskih i bojkivskih cerkov Nad babincem ploske perekrittya Uvagu privertaye vezha z dekorativno bagatim barokovim zavershennyam pidsyabittya z figurno obroblenimi kincyami doshok i zahisnim dashkom zgori arkada golosnic chotirishile shatro z priplyusnutoyu baneyu i lihtarem Opasannya dovkola babincya i navi pidtrimuyetsya rizblenimi stovpchikami sho ye harakternim elementom lemkivskih cerkov Zakarpattya Bilya cerkvi stoyit karkasna dzvinicya prostoyi konstrukciyi Zgidno z napisom na odvirku perebudovu zdijsniv majster Matij Himich z sela Luchki teper na teritoriyi Slovachchini zavershivshi robotu 2 chervnya 1794 roku Malenka odnoyarusna dzvinicya pidkresleno funkcionalna ale same svoyeyu prostotoyu pidsilyuye vrazhennya vid cerkvi Osoblivoyu podiyeyu v istoriyi cerkvi ye te sho z 1 veresnya 1913 roku po 31 zhovtnya 1924 roku yiyi parohom buv o Yulij Bachinskij U 2015 roci Mukachivskoyu greko katolickoyu yeparhiyeyu v seli Chornogolova pridbano dvi zemelni dilyanki pid budivnictvo novoyi greko katolickoyi cerkvi Vlitku cogo zh roku rozpochato budivnictvo nevelikoyi derev yanoyi cerkvi bilshu chastinu derevini ocilindrovanogo brusu podarovano greko katolickoyu gromadoyu sela Lumshori U grudni 2015 roku osvyacheno hrest na podvir yi cerkvi i hresti na kupoli cerkvi V kinci grudnya bulo zakincheno budivnictvo novogo greko katolickogo hramu v seli Chornogolova 3 sichnya 2016 roku vladika Milan osvyativ cerkvu Svyatogo Proroka Illi Z 21 chervnya 2015 roku parafiyeyu opikuyetsya o Oleg Grigorik PersonaliyiYan Bartosh 1932 2014 cheskij kinoaktor ta kinorezhiser Grebinichenko Grigorij Ivanovich zasluzhenij pracivnik kulturi Ukrayini spivak Turistichni miscya derevyanij hram Sv Mikoli 1794 roku prisilok SolonijPrimitki database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu ChornogolovaM Sirohman P yatdesyat p yat derev yanih hramiv Zakarpattya K Grani T 2008 Pop I I Pop D I V gorah i dolinah Zakarpatya M Iskusstvo 1971 g s 23 24 Cerkva sv Mikoli u Chornogolovi na sajti Derev yani Hrami Ukrayini Petr Stepanek Podkarpatska Rus v letech 1919 1939 Nachod Konting 2008 168s ISBN 978 80 903308 2 5 Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi