«Істо́рія кавале́ра де Гріє́ і Мано́н Леско́», більш відома під скороченою назвою «Мано́н Леско́» (фр. Histoire du chevalier des Grieux et de Manon Lescaut) — психологічний роман французького письменника Антуана Франсуа Прево, виданий у 1731 році. Сюжет твору розповідає про пристрасне кохання юнака до аморальної жінки, через яке руйнується його життя. Роман одразу набув гучної популярності, через непристойність був заборонений деякий час. Його вважають частково автобіографічним твором.
![]() Титульний аркуш першого видання 1731 року. | |
Автор | Антуан Франсуа Прево |
---|---|
Назва мовою оригіналу | фр. Histoire du chevalier des Grieux et de Manon Lescaut |
Країна | Голландія |
Мова | французька |
Тема | історія кохання |
Жанр | психологічний роман |
Місце | Амстердам |
Видано | 1731 |
Перекладач(і) | Михайло Рудницький |
Тип носія | на папері |
|
Історія
Антуан Франсуа Прево мав сан абата, але замолоду вів неупорядковане життя, що призвело до його розриву з католицькою церквою й еміграції. За кордоном він перейшов у протестанство і вів світське життя, в тому числі мав декілька романів з жінками, серед яких найбільше кохав голландську куртизанку й авантюристку Ленкі. Епізоди з власного життя й лягли в основу його першого короткого роману (до цього часу абат Прево спеціалізувався на написанні багатотомних творів). Про автобіографічні риси «Манон Леско» французький письменник Анатоль Франс висловився наступним чином:
![]() | …він [Прево] ставить собі в заслугу те, що написав твір, який має піти на користь моралі. Не сперечаюсь, ваша правда. Але ці прекрасні ідеї спали вам на думку, дорогий абате, лише після того, як була написана книга. Доки ви водили пером, вас надихали спогади про ваші перші захоплення, — і тільки. | ![]() |
Роман «Манон Леско» побачив світ у 1731 році в Амстердамі як сьомий том «Щоденника шляхетної людини, що відійшла від світу». У 1733 році в Руані надрукували ще один наклад для столичних книготорговців, але видання позначили як паризьке. Воно одразу набуло популярності, проте влада наказала вилучити і знищити книгу як непристойну. Це не зменшило інтересу до роману, до Франції почали ввозити нелегальні наклади з Голландії. В березні 1734 року на сторінках журналу «За і проти», який видавав Антуан Франсуа Прево, з'явився анонімний відгук на захист роману, написаний літературним критиком Дефонтеном. Проте заборона на видання трималась довго, її було знято лише 1753 року. Тоді вийшло офіційне видання роману в двох томах з численними несуттєвими поправками, за допомогою яких автор намагався пом'якшити непристойні вислови, а також надати образу головного героя більш світського характеру (на той час абат Прево повернувся до католицької церкви і замирився з бенедиктинцями). Оповідь про Манон Леско не була пов'язана з основною частиною «Щоденників», тому отримала статус самостійного твору і стала видаватися окремою книгою.
Відтоді «Історію кавалера де Гріє і Манон Леско» вважають класикою французької літератури. Твір витримав численні перевидання, був перекладений багатьма мовами, включно з українською. Перший український переклад здійснив 1939 року Михайло Рудницький, він побачив світ під назвою «Історія невірної».
Сюжет
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV3TDAxaGJtOXViR1Z6WTJGMWRESXVhbkJuTHpJd01IQjRMVTFoYm05dWJHVnpZMkYxZERJdWFuQm4uanBn.jpg)
Оповідач зустрів гурт повій, яких відправляють до американських колоній. Серед них йому впала в око особливо вишукана жінка, яку супроводжує закоханий юнак. Через два роки оповідач знову бачить юнака в тому ж місті в жалюгідному вигляді. Молодий чоловік розповідає автору історію свого кохання (надалі оповідь ведеться від його імені).
17-річний кавалер де Гріє у супроводі вірного друга Тібержа зупиняється на поштовій станції Ам'єна. Тут він миттєво закохується в дівчину, яку батьки відправили до монастиря на перевиховання. Обдуривши доброчесного Тібержа, де Гріє тікає з юнкою до Парижа, щоби негайно обвінчатися з нею. Але вже на півдорозі вступає в гріховний зв'язок, в столиці молодята продовжують жити як коханці. Де Гріє викриває зраду Манон з багатим відкупником, але в цю мить хлопця забирає додому старший брат. Під чуйним батьківським наглядом юнак примиряється з розлукою, вступає до семінарії, де робить неабиякі успіхи.
Через рік де Гріє зустрічає Манон на власному публічному іспиті. Дівчина переконує його, що зрадила вимушено через грошову скруту, але як коханка відкупника вона за рік «заробила» чималу суму і тепер пропонує йому співжиття у достатку. Де Гріє тікає з семінарії й оселяється з коханкою в . Під час пожежі з їхньої оселі зникають гроші. Де Гріє за посередництвом брата Манон, пана Леско, вчиться шахрайству в й робить це своїм фахом. Тіберж намагається навернути друга на шлях істини, але той усвідомлює, що без грошей не втримає Манон, сенс життя якої полягає в розвагах і задоволенні. Невдовзі молодят грабує прислуга. Манон зникає. Пан Леско повідомляє коханцю, що влаштував його пасію утриманкою до старого пана де Г… М… Де Гріє умовляє Манон не зраджувати йому, натомість молодята вирішують втекти з авансом пана де Г… М… Наслідками цієї крадіжки стає арешт обох.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxrTDAxaGJtOXViR1Z6WTJGMWRETXVhbkJuTHpJd01IQjRMVTFoYm05dWJHVnpZMkYxZERNdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5tTDAxaGJtOXViR1Z6WTJGMWREUXVhbkJuTHpJd01IQjRMVTFoYm05dWJHVnpZMkYxZERRdWFuQm4uanBn.jpg)
У тюрмі де Гріє входить у довіру до настоятеля, бере того в заручники й тікає з в'язниці, вбиваючи при цьому охоронця. Він знайомиться з паном де Т…, за допомогою якого визволяє Манон з жіночої тюрми . Де Гріє вкотре позичає гроші у Тібержа й розтринькує їх на вбрання для коханої. Пан де Т… знайомить молодят з сином пана де Г… М… Той закохується у Манон і пропонує їй утримання на умовах значно вигідніших, ніж це пропонував старий розпусник. Молодята змовляються обдурити сина в той же спосіб, що і батька. Та на місце зустрічі замість Манон прибуває дівчина, яку прислали як компенсацію за втрачену коханку. Де Гріє усвідомлює, що його ганебно зрадили і обдурили. Він проникає до кімнати Манон і переконує її втекти з грошима. Вітрогонці спадає на думку утнути над молодим де Г… М… останній жарт. Поки того утримують найняті молодятами знайомі, коханці хочуть розважитись у ліжку нездалого бабія. Але за збігом обставин до кімнати заходить старий де Г… М…
З чергового ув'язнення де Гріє рятує рідний батько. За допомогою пана де Т… молодик планує визволення коханої, яку в гурті повій конвоюють до Гавра, щоби доправити в Америку. Напад на конвой зазнає краху, де Гріє зважується на еміграцію заради коханки. Разом з Манон він прибуває до Нового Орлеану (на той час села). Губернатор хоче віддати Манон Леско своєму племінникові Сіннеле. Де Гріє тяжко ранить суперника в поєдинку, і будучи переконаним, що скоїв вбивство, рятується з Манон втечею у дикі краї. Змучена злиденним життям кохана помирає у дорозі. Де Гріє повертають до колонії, звідки він відпливає до Франції.
Персонажі
Кавалер де Гріє — 17-річний юнак, кавалер Мальтійського ордену (тобто зв'язаний целібатом). Вирізняється природною доброчесністю, нахилами до духовної діяльності, доброю освітою і вихованням. Попри ці чесноти його вдачі притаманна безвідповідальність, недалекоглядність, слабка воля, яка настільки часто програє у змаганні з плотською пристрастю, що зрештою перетворює молодика на злодія і невдячного зрадника по відношенню до батька і друга Тібержа.
Манон Леско — ровесниця де Гріє, надзвичайно приваблива, але морально нестійка. Дівчина не позбавлена доброчесності, вона усвідомлює наслідки гріха і кримінальних злочинів, а тому намагається жити чесно і по-своєму проявляє наївну відданість коханцю. Головна вада Манон — гедонізм, вона не здатна жити скромно і без розваг, їй не властива стриманість, ощадливість, натомість вона має риси маніпуляторки (за будь-яких обставин знімає з себе вину).
Тіберж — друг де Гріє, семінарист, на кілька років старший за нього. Вірний, тактовний, мудрий і відданий. Протягом усієї історії він чи не єдине джерело мудрих порад для де Гріє, незмінно виручає його з усіх скрут, не рахуючись з власними потребами, невдячністю друга, відмінностями у стилі життя й думках.
Пан Леско — брат Манон, гвардієць. Аморальний молодик, який не гребує шахрайством, живе на утриманні у сестри або ж вирішує фінансові проблеми, вдаючись до фактичного сутенерства. Гине через помсту ошуканого товариша.
Пан де Г… М… (старший і молодший) — два розпусники, чиї імена залишаються невідомими. Кожен в свою чергу купує Манон, спокусившись її красою, і пропонує співжиття на умовах повного утримання.
Батько де Гріє — безіменний літній чоловік, що проявляє по відношенню до свого молодшого сина мудру батьківську суворість в поєднанні з чуйним розумінням його проблем. Віддано розв'язує життєві негаразди невдячного юнака.
Пан де Т… — син начальника тюрми, якого з де Гріє пов'язує миттєва, але віддана дружба. Проявляє шляхетність у складній ситуації з викраденням Манон молодшим паном де Г… М… (пан де Т… одночасно друг і де Гріє і де Г… М…).
Аналіз твору
Спочатку Антуан Франсуа Прево хотів викласти цю історію як частину спогадів маркіза де Ренокура, від імені якого ведеться оповідь у «Щоденнику шляхетної людини, що відійшла від світу». За романом, оповідач (маркіз) зустрівся з де Гріє перед своїм від'їздом до Іспанії, а потім вдруге за два роки, тобто за хронологією дія «Манон Леско» розгортається приблизно між 1712 і 1717 роками. На цій підставі оповідь мала бути включена до третього тому «Щоденника», однак з огляду на те, що сюжет роману не пов'язаний з мемуарами де Ренокура безпосередньо, абат Прево видав його як сьомий том «Щоденника», а згодом він перетворився на окрему книгу.
Хронологія свідчить про автобіографічний характер твору, оскільки сам абат Прево відкрив для себе Париж у 1711—1712 роках (співставлення з зав'язкою сюжету), потім через відхід від церкви змушений був рятуватися втечею з Франції (аналогія до заслання в Америку), а повернувся після амністії у 1716 році. Водночас, прикінцева частина роману дає підстави думати, що роботу над ним було розпочато не під час вигнання автора, а значно пізніше, оскільки Новий Орлеан почав існувати як місто з 1722 року, а його населення досягло 900 осіб у 1726 році. За сюжетом, в колонії на момент прибуття туди де Гріє і Манон було 500—600 мешканців, тобто заслання головних героїв можна датувати 1724—1725 роком. На користь автобіографічності свідчать і деякі риси кавалера де Гріє: наявність у нього звання лицаря духовного ордену — абат Прево на момент свого відступництва був бенедиктинським ченцем; навчання у семінарії — Прево вивчав богослів'я і викладав у колежі; палка закоханість у корисливу дівчину, що вже себе скомпрометувала (Манон була вислана до монастиря «на перевиховання»), — у вигнанні Прево кохав куртизанку Ленкі, заради ненаситних потреб якої змушений був багато працювати.
Роман «Манон Леско» являє собою цікавий об'єкт для психологічних досліджень. Характери головних героїв показують, що злої волі ані де Гріє, ані Манон не мають. Обидва впадають у перший гріх через пристрасть, маючи добрий намір обвінчатися, обидва застрягають у гріховному співжитті через брак волі, ініціативи, життєвого досвіду (хлопець і дівчина просто не знають як заробляти на життя в столиці без батьківської допомоги, як розбудовувати власну сім'ю). Лінія долі обох головних героїв дещо відмінна. Де Гріє часто втрачає коханку, фортуна наче намагається повернути його до благочесного життя і цьому сприяють близькі люди (батько, який прощає синові, вірний Тіберж, який завжди приходить на допомогу, духовний настоятель тюрми, який приховує замах на його власне життя, друзі, які постійно зичать гроші). Манон же «щастить» навпаки: їй завжди трапляється нагода вдовольнити непомірні фінансові забаганки за рахунок багатого чоловіка, охочого до її принад, які вона невимушено продає тому, хто більше заплатить. Тут письменник показує руйнацію особистості через різні причини: у де Гріє це патологічна прив'язаність до коханки попри повне усвідомлення юнаком недостойності її поведінки (недарма він виправдовується браком волі — єрессю янсенізму), у Манон Леско — через гедоністичне поклоніння перед розкошами і задоволеннями. Звільнення від почуттів, що поневолюють обох, відбувається вже у засланні, коли молодята починають жити у бідності.
Мотив постійних зрад достойних осіб і повернення до них з каяттям є алюзією на біблійну притчу про блудного сина. Подібно до того, як батько у притчі милує гулящого сина, так і в «Манон Леско» де Гріє постійно користується прощенням різного роду «батьків»: свого біологічного отця, друга Тібержа (майбутнього священника), настоятеля тюрми (отця-ченця). Вражає різноманіття і глибина цих зрад, адже де Гріє часто вдається до допомоги близьких, з шокуючим цинізмом розраховуючи на їхню приязнь, любов, гаманець, відданість, якої він не заслужив.
Для яскравої передачі характеру героїв Антуан Франсуа Прево послуговувався відповідною мовою. У романі він використав вислови, які на момент його написання вважалися сміливими, непристойними, цинічно відвертими. Саме ця письменницька манера і стала причиною заборони першого видання «Манон Леско». Пізніше письменник дещо пом'якшив їх звучання, наприклад, замість фрази «Провести ніч з такою дівчиною, як Манон…» писав «Домогтися прихильності такої дівчини…».
Значення
Роман «Манон Леско» став найвідомішим у творчому доробку абата Прево, який був вельми плідним письменником. Твір був визнаний класикою французької літератури. Про «Манон Леско» із захопленням відгукувались багато французьких романістів пізніших часів. Сюжет твору став основою для численних переробок і наслідувань, за його мотивами були створені інші мистецькі твори. З них відомі такі:
Театр
1941 — «Манон Леско», п'єса чеського драматурга Вітезслава Незвала. він же видав у 1945 році віршовану збірку «Балади Манон».
Хореографія
- 1830 — «Манон Леско», балет Жана-П'єра Омера;
- 1974 — «Історія Манон», балет Кеннета Макміллана.
Музика
- 1856 — «Манон Леско», опера Даніеля Франсуа Еспріта Обера;
- 1884 — «Манон», опера Жуля Массне;
- 1893 — «Манон Леско», опера Джакомо Пуччіні;
- 1894 — «Портрет Манон», опера Жуля Массне;
- 1951 — «Бульвар Самотності», опера .
Кінематограф
- 1912 — , французький фільм д'Альберта Капеллані;
- 1914 — , американський фільм ;
- 1918 — , італійський фільм ;
- 1926 — , німецький фільм Артура Робінсона;
- 1940 — , італійський фільм ;
- 1949 — , фільм Анрі-Жоржа Клузо;
- 1954 — , італійський фільм ;
- 1968 — «Манон 70», французький фільм ;
- 1981 — «Манон», японський фільм Йоїчі Хігаші.
Телебачення
- 1975 — «Манон Леско», телевізійний серіал Сандро Больчі;
- 1978 — «Історія кавалера де Гріє і Манон Леско», телевізійний серіал Жана Деланнуа;
- 1980 — «Манон Леско», телевізійна адаптація опери Джакомо Пуччіні;
- 1983 — «Манон Леско», телевізійна адаптація опери Джакомо Пуччіні;
- 1990 — «Манон Леско», телевізійний серіал Ліліани Кавані й Мануеля Крівеллі;
- 1998 — «Манон Леско», телевізійний серіал ;
- 2005 — «Манон Леско», телевізійний серіал Фелікса Брайзаха;
- 2011 — «Манон Леско», телевізійний серіал .
Джерела
- Михайлов А. Малая проза Прево // А.-Ф. Прево История кавалера де Грие и Манон Леско. История одной гречанки. Новеллы. — М.: Правда, 1989. — С. 7—8.(рос.)
- Франс А. Собрание сочинений: в 8 т. — М., 1960. — С. 395—396.(рос.)
- Гунст Е. История кавалера де Грие и Манон Леско // А.-Ф. Прево История кавалера де Грие и Манон Леско. История одной гречанки. Новеллы. — М. : Правда, 1989. — С. 523—532. (рос.)
- Історія невірної (Манон Леско) [ 22 березня 2018 у Wayback Machine.] / в пер. Михайла Рудницького. — 1939.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Isto riya kavale ra de Griye i Mano n Lesko bilsh vidoma pid skorochenoyu nazvoyu Mano n Lesko fr Histoire du chevalier des Grieux et de Manon Lescaut psihologichnij roman francuzkogo pismennika Antuana Fransua Prevo vidanij u 1731 roci Syuzhet tvoru rozpovidaye pro pristrasne kohannya yunaka do amoralnoyi zhinki cherez yake rujnuyetsya jogo zhittya Roman odrazu nabuv guchnoyi populyarnosti cherez nepristojnist buv zaboronenij deyakij chas Jogo vvazhayut chastkovo avtobiografichnim tvorom Istoriya kavalera de Griye i Manon Lesko Titulnij arkush pershogo vidannya 1731 roku AvtorAntuan Fransua PrevoNazva movoyu originalufr Histoire du chevalier des Grieux et de Manon LescautKrayinaGollandiyaMovafrancuzkaTemaistoriya kohannyaZhanrpsihologichnij romanMisceAmsterdamVidano1731Perekladach i Mihajlo RudnickijTip nosiyana paperi Istoriya kavalera de Griye i Manon Lesko u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Manon Lesko IstoriyaAntuan Fransua Prevo mav san abata ale zamolodu viv neuporyadkovane zhittya sho prizvelo do jogo rozrivu z katolickoyu cerkvoyu j emigraciyi Za kordonom vin perejshov u protestanstvo i viv svitske zhittya v tomu chisli mav dekilka romaniv z zhinkami sered yakih najbilshe kohav gollandsku kurtizanku j avantyuristku Lenki Epizodi z vlasnogo zhittya j lyagli v osnovu jogo pershogo korotkogo romanu do cogo chasu abat Prevo specializuvavsya na napisanni bagatotomnih tvoriv Pro avtobiografichni risi Manon Lesko francuzkij pismennik Anatol Frans vislovivsya nastupnim chinom vin Prevo stavit sobi v zaslugu te sho napisav tvir yakij maye piti na korist morali Ne sperechayus vasha pravda Ale ci prekrasni ideyi spali vam na dumku dorogij abate lishe pislya togo yak bula napisana kniga Doki vi vodili perom vas nadihali spogadi pro vashi pershi zahoplennya i tilki Roman Manon Lesko pobachiv svit u 1731 roci v Amsterdami yak somij tom Shodennika shlyahetnoyi lyudini sho vidijshla vid svitu U 1733 roci v Ruani nadrukuvali she odin naklad dlya stolichnih knigotorgovciv ale vidannya poznachili yak parizke Vono odrazu nabulo populyarnosti prote vlada nakazala viluchiti i znishiti knigu yak nepristojnu Ce ne zmenshilo interesu do romanu do Franciyi pochali vvoziti nelegalni nakladi z Gollandiyi V berezni 1734 roku na storinkah zhurnalu Za i proti yakij vidavav Antuan Fransua Prevo z yavivsya anonimnij vidguk na zahist romanu napisanij literaturnim kritikom Defontenom Prote zaborona na vidannya trimalas dovgo yiyi bulo znyato lishe 1753 roku Todi vijshlo oficijne vidannya romanu v dvoh tomah z chislennimi nesuttyevimi popravkami za dopomogoyu yakih avtor namagavsya pom yakshiti nepristojni vislovi a takozh nadati obrazu golovnogo geroya bilsh svitskogo harakteru na toj chas abat Prevo povernuvsya do katolickoyi cerkvi i zamirivsya z benediktincyami Opovid pro Manon Lesko ne bula pov yazana z osnovnoyu chastinoyu Shodennikiv tomu otrimala status samostijnogo tvoru i stala vidavatisya okremoyu knigoyu Vidtodi Istoriyu kavalera de Griye i Manon Lesko vvazhayut klasikoyu francuzkoyi literaturi Tvir vitrimav chislenni perevidannya buv perekladenij bagatma movami vklyuchno z ukrayinskoyu Pershij ukrayinskij pereklad zdijsniv 1939 roku Mihajlo Rudnickij vin pobachiv svit pid nazvoyu Istoriya nevirnoyi SyuzhetPersha zustrich de Griye z Manon Lesko na poshtovij stanciyi Opovidach zustriv gurt povij yakih vidpravlyayut do amerikanskih kolonij Sered nih jomu vpala v oko osoblivo vishukana zhinka yaku suprovodzhuye zakohanij yunak Cherez dva roki opovidach znovu bachit yunaka v tomu zh misti v zhalyugidnomu viglyadi Molodij cholovik rozpovidaye avtoru istoriyu svogo kohannya nadali opovid vedetsya vid jogo imeni 17 richnij kavaler de Griye u suprovodi virnogo druga Tiberzha zupinyayetsya na poshtovij stanciyi Am yena Tut vin mittyevo zakohuyetsya v divchinu yaku batki vidpravili do monastirya na perevihovannya Obdurivshi dobrochesnogo Tiberzha de Griye tikaye z yunkoyu do Parizha shobi negajno obvinchatisya z neyu Ale vzhe na pivdorozi vstupaye v grihovnij zv yazok v stolici molodyata prodovzhuyut zhiti yak kohanci De Griye vikrivaye zradu Manon z bagatim vidkupnikom ale v cyu mit hlopcya zabiraye dodomu starshij brat Pid chujnim batkivskim naglyadom yunak primiryayetsya z rozlukoyu vstupaye do seminariyi de robit neabiyaki uspihi Cherez rik de Griye zustrichaye Manon na vlasnomu publichnomu ispiti Divchina perekonuye jogo sho zradila vimusheno cherez groshovu skrutu ale yak kohanka vidkupnika vona za rik zarobila chimalu sumu i teper proponuye jomu spivzhittya u dostatku De Griye tikaye z seminariyi j oselyayetsya z kohankoyu v Pid chas pozhezhi z yihnoyi oseli znikayut groshi De Griye za poserednictvom brata Manon pana Lesko vchitsya shahrajstvu v j robit ce svoyim fahom Tiberzh namagayetsya navernuti druga na shlyah istini ale toj usvidomlyuye sho bez groshej ne vtrimaye Manon sens zhittya yakoyi polyagaye v rozvagah i zadovolenni Nevdovzi molodyat grabuye prisluga Manon znikaye Pan Lesko povidomlyaye kohancyu sho vlashtuvav jogo pasiyu utrimankoyu do starogo pana de G M De Griye umovlyaye Manon ne zradzhuvati jomu natomist molodyata virishuyut vtekti z avansom pana de G M Naslidkami ciyeyi kradizhki staye aresht oboh Zustrich de Griye z Manon Lesko v Smert Manon Lesko U tyurmi de Griye vhodit u doviru do nastoyatelya bere togo v zaruchniki j tikaye z v yaznici vbivayuchi pri comu ohoroncya Vin znajomitsya z panom de T za dopomogoyu yakogo vizvolyaye Manon z zhinochoyi tyurmi De Griye vkotre pozichaye groshi u Tiberzha j roztrinkuye yih na vbrannya dlya kohanoyi Pan de T znajomit molodyat z sinom pana de G M Toj zakohuyetsya u Manon i proponuye yij utrimannya na umovah znachno vigidnishih nizh ce proponuvav starij rozpusnik Molodyata zmovlyayutsya obduriti sina v toj zhe sposib sho i batka Ta na misce zustrichi zamist Manon pribuvaye divchina yaku prislali yak kompensaciyu za vtrachenu kohanku De Griye usvidomlyuye sho jogo ganebno zradili i obdurili Vin pronikaye do kimnati Manon i perekonuye yiyi vtekti z groshima Vitrogonci spadaye na dumku utnuti nad molodim de G M ostannij zhart Poki togo utrimuyut najnyati molodyatami znajomi kohanci hochut rozvazhitis u lizhku nezdalogo babiya Ale za zbigom obstavin do kimnati zahodit starij de G M Z chergovogo uv yaznennya de Griye ryatuye ridnij batko Za dopomogoyu pana de T molodik planuye vizvolennya kohanoyi yaku v gurti povij konvoyuyut do Gavra shobi dopraviti v Ameriku Napad na konvoj zaznaye krahu de Griye zvazhuyetsya na emigraciyu zaradi kohanki Razom z Manon vin pribuvaye do Novogo Orleanu na toj chas sela Gubernator hoche viddati Manon Lesko svoyemu pleminnikovi Sinnele De Griye tyazhko ranit supernika v poyedinku i buduchi perekonanim sho skoyiv vbivstvo ryatuyetsya z Manon vtecheyu u diki krayi Zmuchena zlidennim zhittyam kohana pomiraye u dorozi De Griye povertayut do koloniyi zvidki vin vidplivaye do Franciyi PersonazhiKavaler de Griye 17 richnij yunak kavaler Maltijskogo ordenu tobto zv yazanij celibatom Viriznyayetsya prirodnoyu dobrochesnistyu nahilami do duhovnoyi diyalnosti dobroyu osvitoyu i vihovannyam Popri ci chesnoti jogo vdachi pritamanna bezvidpovidalnist nedalekoglyadnist slabka volya yaka nastilki chasto prograye u zmaganni z plotskoyu pristrastyu sho zreshtoyu peretvoryuye molodika na zlodiya i nevdyachnogo zradnika po vidnoshennyu do batka i druga Tiberzha Manon Lesko rovesnicya de Griye nadzvichajno privabliva ale moralno nestijka Divchina ne pozbavlena dobrochesnosti vona usvidomlyuye naslidki griha i kriminalnih zlochiniv a tomu namagayetsya zhiti chesno i po svoyemu proyavlyaye nayivnu viddanist kohancyu Golovna vada Manon gedonizm vona ne zdatna zhiti skromno i bez rozvag yij ne vlastiva strimanist oshadlivist natomist vona maye risi manipulyatorki za bud yakih obstavin znimaye z sebe vinu Tiberzh drug de Griye seminarist na kilka rokiv starshij za nogo Virnij taktovnij mudrij i viddanij Protyagom usiyeyi istoriyi vin chi ne yedine dzherelo mudrih porad dlya de Griye nezminno viruchaye jogo z usih skrut ne rahuyuchis z vlasnimi potrebami nevdyachnistyu druga vidminnostyami u stili zhittya j dumkah Pan Lesko brat Manon gvardiyec Amoralnij molodik yakij ne grebuye shahrajstvom zhive na utrimanni u sestri abo zh virishuye finansovi problemi vdayuchis do faktichnogo sutenerstva Gine cherez pomstu oshukanogo tovarisha Pan de G M starshij i molodshij dva rozpusniki chiyi imena zalishayutsya nevidomimi Kozhen v svoyu chergu kupuye Manon spokusivshis yiyi krasoyu i proponuye spivzhittya na umovah povnogo utrimannya Batko de Griye bezimennij litnij cholovik sho proyavlyaye po vidnoshennyu do svogo molodshogo sina mudru batkivsku suvorist v poyednanni z chujnim rozuminnyam jogo problem Viddano rozv yazuye zhittyevi negarazdi nevdyachnogo yunaka Pan de T sin nachalnika tyurmi yakogo z de Griye pov yazuye mittyeva ale viddana druzhba Proyavlyaye shlyahetnist u skladnij situaciyi z vikradennyam Manon molodshim panom de G M pan de T odnochasno drug i de Griye i de G M Analiz tvoruSpochatku Antuan Fransua Prevo hotiv viklasti cyu istoriyu yak chastinu spogadiv markiza de Renokura vid imeni yakogo vedetsya opovid u Shodenniku shlyahetnoyi lyudini sho vidijshla vid svitu Za romanom opovidach markiz zustrivsya z de Griye pered svoyim vid yizdom do Ispaniyi a potim vdruge za dva roki tobto za hronologiyeyu diya Manon Lesko rozgortayetsya priblizno mizh 1712 i 1717 rokami Na cij pidstavi opovid mala buti vklyuchena do tretogo tomu Shodennika odnak z oglyadu na te sho syuzhet romanu ne pov yazanij z memuarami de Renokura bezposeredno abat Prevo vidav jogo yak somij tom Shodennika a zgodom vin peretvorivsya na okremu knigu Hronologiya svidchit pro avtobiografichnij harakter tvoru oskilki sam abat Prevo vidkriv dlya sebe Parizh u 1711 1712 rokah spivstavlennya z zav yazkoyu syuzhetu potim cherez vidhid vid cerkvi zmushenij buv ryatuvatisya vtecheyu z Franciyi analogiya do zaslannya v Ameriku a povernuvsya pislya amnistiyi u 1716 roci Vodnochas prikinceva chastina romanu daye pidstavi dumati sho robotu nad nim bulo rozpochato ne pid chas vignannya avtora a znachno piznishe oskilki Novij Orlean pochav isnuvati yak misto z 1722 roku a jogo naselennya dosyaglo 900 osib u 1726 roci Za syuzhetom v koloniyi na moment pributtya tudi de Griye i Manon bulo 500 600 meshkanciv tobto zaslannya golovnih geroyiv mozhna datuvati 1724 1725 rokom Na korist avtobiografichnosti svidchat i deyaki risi kavalera de Griye nayavnist u nogo zvannya licarya duhovnogo ordenu abat Prevo na moment svogo vidstupnictva buv benediktinskim chencem navchannya u seminariyi Prevo vivchav bogosliv ya i vikladav u kolezhi palka zakohanist u korislivu divchinu sho vzhe sebe skomprometuvala Manon bula vislana do monastirya na perevihovannya u vignanni Prevo kohav kurtizanku Lenki zaradi nenasitnih potreb yakoyi zmushenij buv bagato pracyuvati Roman Manon Lesko yavlyaye soboyu cikavij ob yekt dlya psihologichnih doslidzhen Harakteri golovnih geroyiv pokazuyut sho zloyi voli ani de Griye ani Manon ne mayut Obidva vpadayut u pershij grih cherez pristrast mayuchi dobrij namir obvinchatisya obidva zastryagayut u grihovnomu spivzhitti cherez brak voli iniciativi zhittyevogo dosvidu hlopec i divchina prosto ne znayut yak zaroblyati na zhittya v stolici bez batkivskoyi dopomogi yak rozbudovuvati vlasnu sim yu Liniya doli oboh golovnih geroyiv desho vidminna De Griye chasto vtrachaye kohanku fortuna nache namagayetsya povernuti jogo do blagochesnogo zhittya i comu spriyayut blizki lyudi batko yakij proshaye sinovi virnij Tiberzh yakij zavzhdi prihodit na dopomogu duhovnij nastoyatel tyurmi yakij prihovuye zamah na jogo vlasne zhittya druzi yaki postijno zichat groshi Manon zhe shastit navpaki yij zavzhdi traplyayetsya nagoda vdovolniti nepomirni finansovi zabaganki za rahunok bagatogo cholovika ohochogo do yiyi prinad yaki vona nevimusheno prodaye tomu hto bilshe zaplatit Tut pismennik pokazuye rujnaciyu osobistosti cherez rizni prichini u de Griye ce patologichna priv yazanist do kohanki popri povne usvidomlennya yunakom nedostojnosti yiyi povedinki nedarma vin vipravdovuyetsya brakom voli yeressyu yansenizmu u Manon Lesko cherez gedonistichne pokloninnya pered rozkoshami i zadovolennyami Zvilnennya vid pochuttiv sho ponevolyuyut oboh vidbuvayetsya vzhe u zaslanni koli molodyata pochinayut zhiti u bidnosti Motiv postijnih zrad dostojnih osib i povernennya do nih z kayattyam ye alyuziyeyu na biblijnu pritchu pro bludnogo sina Podibno do togo yak batko u pritchi miluye gulyashogo sina tak i v Manon Lesko de Griye postijno koristuyetsya proshennyam riznogo rodu batkiv svogo biologichnogo otcya druga Tiberzha majbutnogo svyashennika nastoyatelya tyurmi otcya chencya Vrazhaye riznomanittya i glibina cih zrad adzhe de Griye chasto vdayetsya do dopomogi blizkih z shokuyuchim cinizmom rozrahovuyuchi na yihnyu priyazn lyubov gamanec viddanist yakoyi vin ne zasluzhiv Dlya yaskravoyi peredachi harakteru geroyiv Antuan Fransua Prevo poslugovuvavsya vidpovidnoyu movoyu U romani vin vikoristav vislovi yaki na moment jogo napisannya vvazhalisya smilivimi nepristojnimi cinichno vidvertimi Same cya pismennicka manera i stala prichinoyu zaboroni pershogo vidannya Manon Lesko Piznishe pismennik desho pom yakshiv yih zvuchannya napriklad zamist frazi Provesti nich z takoyu divchinoyu yak Manon pisav Domogtisya prihilnosti takoyi divchini ZnachennyaRoman Manon Lesko stav najvidomishim u tvorchomu dorobku abata Prevo yakij buv velmi plidnim pismennikom Tvir buv viznanij klasikoyu francuzkoyi literaturi Pro Manon Lesko iz zahoplennyam vidgukuvalis bagato francuzkih romanistiv piznishih chasiv Syuzhet tvoru stav osnovoyu dlya chislennih pererobok i nasliduvan za jogo motivami buli stvoreni inshi mistecki tvori Z nih vidomi taki Teatr 1941 Manon Lesko p yesa cheskogo dramaturga Vitezslava Nezvala vin zhe vidav u 1945 roci virshovanu zbirku Baladi Manon Horeografiya 1830 Manon Lesko balet Zhana P yera Omera 1974 Istoriya Manon balet Kenneta Makmillana Muzika 1856 Manon Lesko opera Danielya Fransua Esprita Obera 1884 Manon opera Zhulya Massne 1893 Manon Lesko opera Dzhakomo Puchchini 1894 Portret Manon opera Zhulya Massne 1951 Bulvar Samotnosti opera Kinematograf 1912 francuzkij film d Alberta Kapellani 1914 amerikanskij film 1918 italijskij film 1926 nimeckij film Artura Robinsona 1940 italijskij film 1949 film Anri Zhorzha Kluzo 1954 italijskij film 1968 Manon 70 francuzkij film 1981 Manon yaponskij film Joyichi Higashi Telebachennya 1975 Manon Lesko televizijnij serial Sandro Bolchi 1978 Istoriya kavalera de Griye i Manon Lesko televizijnij serial Zhana Delannua 1980 Manon Lesko televizijna adaptaciya operi Dzhakomo Puchchini 1983 Manon Lesko televizijna adaptaciya operi Dzhakomo Puchchini 1990 Manon Lesko televizijnij serial Liliani Kavani j Manuelya Krivelli 1998 Manon Lesko televizijnij serial 2005 Manon Lesko televizijnij serial Feliksa Brajzaha 2011 Manon Lesko televizijnij serial DzherelaMihajlov A Malaya proza Prevo A F Prevo Istoriya kavalera de Grie i Manon Lesko Istoriya odnoj grechanki Novelly M Pravda 1989 S 7 8 ros Frans A Sobranie sochinenij v 8 t M 1960 S 395 396 ros Gunst E Istoriya kavalera de Grie i Manon Lesko A F Prevo Istoriya kavalera de Grie i Manon Lesko Istoriya odnoj grechanki Novelly M Pravda 1989 S 523 532 ros Istoriya nevirnoyi Manon Lesko 22 bereznya 2018 u Wayback Machine v per Mihajla Rudnickogo 1939