Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (липень 2019) |
Мізидові | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Мізида | ||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||
| ||||||||||||
Посилання | ||||||||||||
|
Мізидові (Mysida) — ряд вищих раків з надряду Peracarida. Планктонні і бентосні ракоподібні, зазвичай невеликі, що зовні нагадують креветок. Відомо близько 800 видів, більшість з яких мешкає в прибережних водах морів. Нечисленні види перейшли до життя в наземних прісних водоймах і водоймах печер (близько 25 і 20 видів, відповідно).
Зовнішня будова
Тіло видовжене, його довжина в більшості дорослих мізид становить близько 1-3 см, хоча відомі й глибоководні види розміром до 40 см. Тіло поділяється на передній відділ протоцефалон, далі йде гнатоцефалон, до якого об'єднані щелепні та 2-3 грудні (торакальні) сегменти, а також 6 вільних грудних сегментів та 6 сегментів черевця. Карапаксом вкриті всі сегменти грудей та голова, але зростається він лише з протоцефалоном, гнатоцефалоном та першими двома сегментами грудей. У глибоководних видів тіло часто забарвлено в червонуватий колір.
На голові розташовані фасеткові очі на стебельцях. Деякі глибоководні та печерні види втратили світлочутливі пігменти. На голові також розташовані 2 пари дуже довгих антен: власне антен і антенул. Антени одногіллясті, друга гілка (екзоподит) редукована до лусочки. Антенули двогіллясті та вкриті чутливими щетинками, антенули самців додатково мають невеликий придаток, який є органом хімічного відчуття та допомагає в пошуку самиці.
Верхня губа велика, прикриває щелепи. Щелепи зі щетинками, які допомагають фільтрувати планктон, передні максили з пластинчастим виростом, завдяки руху якого вода переміщується в порожнині карапакса. Також наявні 1-2 пара ногощелеп. Інші кінцівки плавальні, двогіллясті, іноді використовуються для повзання чи копання субстрату.
Сегменти черевця також мають по парі двогіллястих кінцівок, перші п'ять з яких часто редуковані, зокрема в самиць. Останній сегмент несе дуже довгі ніжки, які доповнюють хвостовий плавець, утворений тельсоном.
Фізіологія
Низка видів має зябра на грудних ніжках, а в інших газообмін здійснюється через тонкий карапакс. Серед органів чуття окрім очей та антен є органи рівноваги — статоцисти, що зазвичай розташовані біля основи внутрішньої гілки (ендоподита) черевних кінцівок.
У покривах мілководних видів часто є зірчасті клітини хроматофори. За умов освітлення спеціальні ендокринні залози в стебельцях очей передають сигнал цим клітинам збирати пігмент по центру й тіло світлішає, натомість в темний час доби пігмент поширюється по відростках хроматофору й тварина набуває темного забарвлення. Хроматофорів нема в глибоководних видів.
У деяких видів видільна система представлена одночасно й антенальними, й максилярними залозами, але більшість мають лише останні.
Спосіб життя
Екологія
Мізидові переважно в товщі води, найчастіше мешкають у мілких водах, іноді глибоководні, трапляються й придонні види, а також мешканці припливно-відпливних зон. Також низка видів стали солонуватоводними або навіть прісноводними. При цьому чимало видів здатні до міграцій ближче до поверхні чи до дна, а також географічно з метою пошуку їжі — дрібного планктону. Іноді вони створюють великі скупчення довжиною в сотні метрів, описане скупчення виду [en] довжиною в 1 км при ширині декілька метрів.
Мізидовими живляться риби, зокрема промислові, та вусаті китоподібні.
Життєвий цикл
Ці ракоподібні роздільностатеві, мають внутрішнє запліднення. Самець знаходить самицю за допомогою хімічних сигналів. Після парування самиця відкладає 10-160 яєць до спеціальної виводкової камери, яка утворена пластинками на останніх грудних ніжках (оостеглітах). З яєць вилуплюються молоді рачки, що розвиваються та ростуть шляхом линянь. Вони розвиваються без метаморфозу або з незначним метаморфозом.
Різноманіття
Відомо близько 800 видів.
В Чорному морі описано близько 30 видів мізидових, на території України декілька видів відомі також з річок басейнів Дніпра, Південного Бугу та Сіверського Донця.
Джерела
- Щербак, Г. Й.; Царичкова, Д. Б.; Вервес, Ю. Г. (1996), Зоологія безхребетних: Підручник у 3 кн. Кн. 2, К.: Либідь, с. 144-145, ISBN
{{}}
: Вказано більш, ніж один|pages=
та|page=
()
![]() | Це незавершена стаття з карцинології. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na storinku obgovorennya za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno lipen 2019 MizidoviMizidaBiologichna klasifikaciyaCarstvo Tvarini Animalia Tip Chlenistonogi Arthropoda Pidtip Rakopodibni Crustacea Klas Vishi rakopodibni Malacostraca Nadryad PeracaridaRyad Mizidovi Mysida PosilannyaVikishovishe MysidaEOL 7365ITIS 89855NCBI 75399Fossilworks 360341 Mizidovi Mysida ryad vishih rakiv z nadryadu Peracarida Planktonni i bentosni rakopodibni zazvichaj neveliki sho zovni nagaduyut krevetok Vidomo blizko 800 vidiv bilshist z yakih meshkaye v priberezhnih vodah moriv Nechislenni vidi perejshli do zhittya v nazemnih prisnih vodojmah i vodojmah pecher blizko 25 i 20 vidiv vidpovidno Zovnishnya budovaTilo vidovzhene jogo dovzhina v bilshosti doroslih mizid stanovit blizko 1 3 sm hocha vidomi j glibokovodni vidi rozmirom do 40 sm Tilo podilyayetsya na perednij viddil protocefalon dali jde gnatocefalon do yakogo ob yednani shelepni ta 2 3 grudni torakalni segmenti a takozh 6 vilnih grudnih segmentiv ta 6 segmentiv cherevcya Karapaksom vkriti vsi segmenti grudej ta golova ale zrostayetsya vin lishe z protocefalonom gnatocefalonom ta pershimi dvoma segmentami grudej U glibokovodnih vidiv tilo chasto zabarvleno v chervonuvatij kolir Na golovi roztashovani fasetkovi ochi na stebelcyah Deyaki glibokovodni ta pecherni vidi vtratili svitlochutlivi pigmenti Na golovi takozh roztashovani 2 pari duzhe dovgih anten vlasne anten i antenul Anteni odnogillyasti druga gilka ekzopodit redukovana do lusochki Antenuli dvogillyasti ta vkriti chutlivimi shetinkami antenuli samciv dodatkovo mayut nevelikij pridatok yakij ye organom himichnogo vidchuttya ta dopomagaye v poshuku samici Verhnya guba velika prikrivaye shelepi Shelepi zi shetinkami yaki dopomagayut filtruvati plankton peredni maksili z plastinchastim virostom zavdyaki ruhu yakogo voda peremishuyetsya v porozhnini karapaksa Takozh nayavni 1 2 para nogoshelep Inshi kincivki plavalni dvogillyasti inodi vikoristovuyutsya dlya povzannya chi kopannya substratu Segmenti cherevcya takozh mayut po pari dvogillyastih kincivok pershi p yat z yakih chasto redukovani zokrema v samic Ostannij segment nese duzhe dovgi nizhki yaki dopovnyuyut hvostovij plavec utvorenij telsonom FiziologiyaNizka vidiv maye zyabra na grudnih nizhkah a v inshih gazoobmin zdijsnyuyetsya cherez tonkij karapaks Sered organiv chuttya okrim ochej ta anten ye organi rivnovagi statocisti sho zazvichaj roztashovani bilya osnovi vnutrishnoyi gilki endopodita cherevnih kincivok U pokrivah milkovodnih vidiv chasto ye zirchasti klitini hromatofori Za umov osvitlennya specialni endokrinni zalozi v stebelcyah ochej peredayut signal cim klitinam zbirati pigment po centru j tilo svitlishaye natomist v temnij chas dobi pigment poshiryuyetsya po vidrostkah hromatoforu j tvarina nabuvaye temnogo zabarvlennya Hromatoforiv nema v glibokovodnih vidiv U deyakih vidiv vidilna sistema predstavlena odnochasno j antenalnimi j maksilyarnimi zalozami ale bilshist mayut lishe ostanni Sposib zhittyaEkologiya Mizidovi perevazhno v tovshi vodi najchastishe meshkayut u milkih vodah inodi glibokovodni traplyayutsya j pridonni vidi a takozh meshkanci priplivno vidplivnih zon Takozh nizka vidiv stali solonuvatovodnimi abo navit prisnovodnimi Pri comu chimalo vidiv zdatni do migracij blizhche do poverhni chi do dna a takozh geografichno z metoyu poshuku yizhi dribnogo planktonu Inodi voni stvoryuyut veliki skupchennya dovzhinoyu v sotni metriv opisane skupchennya vidu en dovzhinoyu v 1 km pri shirini dekilka metriv Mizidovimi zhivlyatsya ribi zokrema promislovi ta vusati kitopodibni Zhittyevij cikl Ci rakopodibni rozdilnostatevi mayut vnutrishnye zaplidnennya Samec znahodit samicyu za dopomogoyu himichnih signaliv Pislya paruvannya samicya vidkladaye 10 160 yayec do specialnoyi vivodkovoyi kameri yaka utvorena plastinkami na ostannih grudnih nizhkah oosteglitah Z yayec viluplyuyutsya molodi rachki sho rozvivayutsya ta rostut shlyahom linyan Voni rozvivayutsya bez metamorfozu abo z neznachnim metamorfozom RiznomanittyaVidomo blizko 800 vidiv V Chornomu mori opisano blizko 30 vidiv mizidovih na teritoriyi Ukrayini dekilka vidiv vidomi takozh z richok basejniv Dnipra Pivdennogo Bugu ta Siverskogo Doncya DzherelaSherbak G J Carichkova D B Verves Yu G 1996 Zoologiya bezhrebetnih Pidruchnik u 3 kn Kn 2 K Libid s 144 145 ISBN 5 325 00663 0 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Citation title Shablon Citation citation a Vkazano bilsh nizh odin pages ta page dovidka Ce nezavershena stattya z karcinologiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi