Захоплення Пеньйону-де-Велес-де-ла-Гомера в 1508 році — захоплення невеличкої скелі — півострову Пеньйон-де-Велес-де-ла-Гомера навпроти марокканського міста Бадіс на африканському узбережжі Середземного моря. Було здійснено іспанським флотом під командуванням Педро Наварро 23 липня 1508 року і відоме також як Перше завоювання Пеньйону-де-Велес-де-ла-Гомера.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEyTDFCbEpVTXpKVUl4SlVNekpVSXpibDlrWlY5V1pXeGxlbDlrWlY5c1lWOUhiMjFsY21FdUxtcHdaeTh5T0RCd2VDMVFaU1ZETXlWQ01TVkRNeVZDTTI1ZlpHVmZWbVZzWlhwZlpHVmZiR0ZmUjI5dFpYSmhMaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Передумови
На початку XVI століття територією Бадіса та його околиць правив Мулей Манкор (ім'я зустрічається в іспанських хроніках), емір ваттасидських правителів Марокко (двоюрідний брат султана у Фесі), який у січні 1508 року підписав угоду з Венеційською Республікою про незалежність від Феса (хоча, за свідченням Ернандо де Зафра, в Бадісі вже в 1492 році був свій «король»). Після падіння в 1492 році Гранади — останнього мусульманського анклаву на Іберійському півострові, багато з мусульман та євреїв, які втекли або були вигнані з Іспанії осіли на протилежному боці Гібралтарської протоки. Вигнанців переповнювала жага помсти іспанцям і вони поповнювали ряди місцевих піратів. Бадіс був гніздом корсарів, яких звинувачували у рейдерській діяльності на узбережжі Гранади і, таким чином, у іспанців з'явилась ідея побудувати фортецю на скелі, що головувала над бухтою Бадіс, щоб вирішити проблему з піратськими фустами. Під час регентства Фердинанда, іспанці вели з правителем Бадіса переговори, які, проте, закінчились невдало.
Захоплення
В 1508 році іспанська флотилія, яка базувалась в Малазі і на чолі з Педро Наварро брала участь у нападі на Оран, здійснила захоплення скелі навпроти Бадіса. Оскільки усі марокканці при наближенні іспанської флотилії втекли з острова, 23 липня 1508 р. Наварро без особливих проблем зайняв скелю і перед відходом залишив на ній іспанський гарнізон та артилерію.
Наслідки
Оскільки згідно умов Тордесільянського договору 1494 року, який встановив сфери впливів між Португалією і Іспанією, Бадіс знаходився в португальській зоні, після захоплення іспанцями Пеньйону-де-Велес-де-ла-Гомера виник певний конфлікт з Португальським королівством. Але після надання іспанцями допомоги португальцям в Асилі, португальський король Мануел I в кінці 1508 року погодився на це завоювання Іспанії в зоні португальського впливу. Офіційна згода була закріплена в Сінтрському договорі 1509 року. Після іспанського завоювання Орана у 1509 році, емір Бадіса відновив переговори з іспанською монархією. У будь-якому випадку гармати, встановлені на скелі Пеньйон-де-Велес-де-ла-Гомера виявились неефективними, оскільки, не маючи достатнього діапазону для обстрілу, вони не змогли стримати рух фуст, що входили і виходили з бухти Бадіса.
Пеньйон-де-Велес-де-ла-Гомера був втрачений іспанцями в 1522 році в результаті нападу марокканських берберів, який призвів до загибелі всього іспанського гарнізону. Алі Абу Хассун, новий ваттасидський правитель Марокко в 1554 році передав острів Пеньйон-де-Велес і місто Бадіс османам, які допомогли йому отримати трон. Османська імперія використовували Бадіс і Пеньйон як базу для берберських корсарів, що діяли в районі Гібралтарської протоки. Ця діяльність непокоїла саадитського султана Абдаллах аль-Галіба, який почав побоюватися, що османи можуть використати Пеньйон і Бадіс в якості бази для завоювання всього Марокко, як це раніше вже відбулось з сусідніми Алжиром, Іфрикією та Триполітанією.
У 1564 році Абдаллах аль-Галіба передав Бадіс та Пеньйона іспанцям, перед тим повністю евакуювавши з них місцеве марокканське населення. Після цього знелюднене місто Бадіс поступово занепало і зруйнувалось, а Пеньйон-де-Велес-де-ла-Гомера дотепер перебуває в складі іспанських суверенних територій.
Див. також
Примітки
- López de Coca Castañer, 2018, с. 201.
- López de Coca Castañer, 2018, с. 201—203.
- López de Coca Castañer, 2018, с. 205—206.
- Quirós Linares, 1998, с. 55.
- López de Coca Castañer, 2018, с. 207—208.
- López de Coca Castañer, 2018, с. 208.
- Kissling, Hans Joachim; Spuler, Bertold; et al. (29 October 1996). The Last Great Muslim Empires: History of the Muslim World [ 6 серпня 2020 у Wayback Machine.]. Translated by Bagley, F. R. C. Princeton, New Jersey: Markus Wiener Publishers. p. 103.
- Colin, 1986, с. 859.
Джерела
- Colin, G.S. (1986) [1960]. . У Bearman, P.; Bianquis, Th.; Bosworth, C.E.; van Donzel, E.; Heinrichs, W.P. (ред.). Encyclopaedia of Islam. Т. I (вид. 2nd). Leiden, Netherlands: Brill Publishers. с. 859. doi:10.1163/1573-3912_islam_SIM_0995. ISBN . Архів оригіналу за 11 грудня 2021. Процитовано 1 червня 2021.
- López de Coca Castañer, José Enrique (2018). . En la España Medieval. Madrid: Ediciones Complutense. 41 (18): 199—225. doi:10.5209/ELEM.60009. ISSN 0214-3038. Архів оригіналу за 5 квітня 2019. Процитовано 1 червня 2021.
- Quirós Linares, Francisco (1998). (PDF). Ería: Revista cuatrimestral de geografía. Oviedo: Universidad de Oviedo (45): 54—66. ISSN 0211-0563. Архів оригіналу (PDF) за 2 червня 2021. Процитовано 1 червня 2021.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zahoplennya Penjonu de Veles de la Gomera v 1508 roci zahoplennya nevelichkoyi skeli pivostrovu Penjon de Veles de la Gomera navproti marokkanskogo mista Badis na afrikanskomu uzberezhzhi Seredzemnogo morya Bulo zdijsneno ispanskim flotom pid komanduvannyam Pedro Navarro 23 lipnya 1508 roku i vidome takozh yak Pershe zavoyuvannya Penjonu de Veles de la Gomera Ispanska fortecya na ostrovi Penjon de Veles gravyura 2 pol XVII st PeredumoviNa pochatku XVI stolittya teritoriyeyu Badisa ta jogo okolic praviv Mulej Mankor im ya zustrichayetsya v ispanskih hronikah emir vattasidskih praviteliv Marokko dvoyuridnij brat sultana u Fesi yakij u sichni 1508 roku pidpisav ugodu z Venecijskoyu Respublikoyu pro nezalezhnist vid Fesa hocha za svidchennyam Ernando de Zafra v Badisi vzhe v 1492 roci buv svij korol Pislya padinnya v 1492 roci Granadi ostannogo musulmanskogo anklavu na Iberijskomu pivostrovi bagato z musulman ta yevreyiv yaki vtekli abo buli vignani z Ispaniyi osili na protilezhnomu boci Gibraltarskoyi protoki Vignanciv perepovnyuvala zhaga pomsti ispancyam i voni popovnyuvali ryadi miscevih pirativ Badis buv gnizdom korsariv yakih zvinuvachuvali u rejderskij diyalnosti na uzberezhzhi Granadi i takim chinom u ispanciv z yavilas ideya pobuduvati fortecyu na skeli sho golovuvala nad buhtoyu Badis shob virishiti problemu z piratskimi fustami Pid chas regentstva Ferdinanda ispanci veli z pravitelem Badisa peregovori yaki prote zakinchilis nevdalo ZahoplennyaV 1508 roci ispanska flotiliya yaka bazuvalas v Malazi i na choli z Pedro Navarro brala uchast u napadi na Oran zdijsnila zahoplennya skeli navproti Badisa Oskilki usi marokkanci pri nablizhenni ispanskoyi flotiliyi vtekli z ostrova 23 lipnya 1508 r Navarro bez osoblivih problem zajnyav skelyu i pered vidhodom zalishiv na nij ispanskij garnizon ta artileriyu NaslidkiOskilki zgidno umov Tordesilyanskogo dogovoru 1494 roku yakij vstanoviv sferi vpliviv mizh Portugaliyeyu i Ispaniyeyu Badis znahodivsya v portugalskij zoni pislya zahoplennya ispancyami Penjonu de Veles de la Gomera vinik pevnij konflikt z Portugalskim korolivstvom Ale pislya nadannya ispancyami dopomogi portugalcyam v Asili portugalskij korol Manuel I v kinci 1508 roku pogodivsya na ce zavoyuvannya Ispaniyi v zoni portugalskogo vplivu Oficijna zgoda bula zakriplena v Sintrskomu dogovori 1509 roku Pislya ispanskogo zavoyuvannya Orana u 1509 roci emir Badisa vidnoviv peregovori z ispanskoyu monarhiyeyu U bud yakomu vipadku garmati vstanovleni na skeli Penjon de Veles de la Gomera viyavilis neefektivnimi oskilki ne mayuchi dostatnogo diapazonu dlya obstrilu voni ne zmogli strimati ruh fust sho vhodili i vihodili z buhti Badisa Penjon de Veles de la Gomera buv vtrachenij ispancyami v 1522 roci v rezultati napadu marokkanskih berberiv yakij prizviv do zagibeli vsogo ispanskogo garnizonu Ali Abu Hassun novij vattasidskij pravitel Marokko v 1554 roci peredav ostriv Penjon de Veles i misto Badis osmanam yaki dopomogli jomu otrimati tron Osmanska imperiya vikoristovuvali Badis i Penjon yak bazu dlya berberskih korsariv sho diyali v rajoni Gibraltarskoyi protoki Cya diyalnist nepokoyila saaditskogo sultana Abdallah al Galiba yakij pochav poboyuvatisya sho osmani mozhut vikoristati Penjon i Badis v yakosti bazi dlya zavoyuvannya vsogo Marokko yak ce ranishe vzhe vidbulos z susidnimi Alzhirom Ifrikiyeyu ta Tripolitaniyeyu U 1564 roci Abdallah al Galiba peredav Badis ta Penjona ispancyam pered tim povnistyu evakuyuvavshi z nih misceve marokkanske naselennya Pislya cogo znelyudnene misto Badis postupovo zanepalo i zrujnuvalos a Penjon de Veles de la Gomera doteper perebuvaye v skladi ispanskih suverennih teritorij Div takozhPenjon de Veles de la Gomera Yevropejski anklavi v Pivnichnij Africi do 1830PrimitkiLopez de Coca Castaner 2018 s 201 Lopez de Coca Castaner 2018 s 201 203 Lopez de Coca Castaner 2018 s 205 206 Quiros Linares 1998 s 55 Lopez de Coca Castaner 2018 s 207 208 Lopez de Coca Castaner 2018 s 208 Kissling Hans Joachim Spuler Bertold et al 29 October 1996 The Last Great Muslim Empires History of the Muslim World 6 serpnya 2020 u Wayback Machine Translated by Bagley F R C Princeton New Jersey Markus Wiener Publishers p 103 ISBN 978 1 55876 112 4 Colin 1986 s 859 DzherelaColin G S 1986 1960 U Bearman P Bianquis Th Bosworth C E van Donzel E Heinrichs W P red Encyclopaedia of Islam T I vid 2nd Leiden Netherlands Brill Publishers s 859 doi 10 1163 1573 3912 islam SIM 0995 ISBN 9004081143 Arhiv originalu za 11 grudnya 2021 Procitovano 1 chervnya 2021 Lopez de Coca Castaner Jose Enrique 2018 En la Espana Medieval Madrid Ediciones Complutense 41 18 199 225 doi 10 5209 ELEM 60009 ISSN 0214 3038 Arhiv originalu za 5 kvitnya 2019 Procitovano 1 chervnya 2021 Quiros Linares Francisco 1998 PDF Eria Revista cuatrimestral de geografia Oviedo Universidad de Oviedo 45 54 66 ISSN 0211 0563 Arhiv originalu PDF za 2 chervnya 2021 Procitovano 1 chervnya 2021