Діє́го де Ла́нда (ісп. Diego de Landa Calderón; 12 листопада 1524 року, Сіфуентес, Іспанія — †1579, Мерида, Нова Іспанія) — іспанський єпископ Римо-католицької архієпархії Юкатану. Дієго де Ланда увійшов у світову історію як неоднозначна фігура: з одного боку, він залишив для майбутніх поколінь цінну інформацію про доколумбову епоху цивілізації мая, а з другого — його дії спричинили знищення великої частини культурної спадщини мая.
Дієго де Ланда | |
---|---|
ісп. Diego de Landa | |
![]() | |
Ім'я при народженні | ісп. Diego de Landa Calderón |
Народився | 12 листопада 1524[1][3][2] Сіфуентес, Гвадалахара, Кастилія-Ла-Манча, Іспанія |
Помер | 29 квітня 1579[1][2] (54 роки) Мерида, Мексика |
Країна | ![]() |
Діяльність | конкістадор, літописець, маяніст, католицький священник, історик, католицький єпископ |
Галузь | католицтво[4] |
Знання мов | іспанська[1][4] |
Посада | d і єпископ[4] |
Конфесія | католицька церква[2] |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJoTDB4aGJtUmhjM1JoZERJeUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMU1ZVzVrWVhOMFlYUXlNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Життя
Народився 1524 року в Іспанії. У 1541 році Дієго де Ланда став францисканським монахом. У цьому статусі 1549 року його місіонером відправили до Юкатану (разом з іншими монахами-францисканцями). Перед ним, як і перед іншими ченцями ордену, стояло завдання поширювати римо-католицьку віру серед народу мая. Процес розпочався після того, як Юкатан був завойований Іспанією. До цього мая були язичниками. Його першим призначенням була місія в монастирі Сан-Антоніо в Ісамалі, який одночасно слугував його першим притулком під час перебування на Юкатані. Ланда досить наполегливо й завзято навертав мая в цілком нову та незвичну для них віру, використовуючи при цьому насильство й навіть аутодафе, за що його неодноразово критикували та звинувачували, зокрема місцевий єпископ Франціско де Тораль. Коли у 1571 Тораль помер, на його місце єпископом було призначено саме Ланду. Таким чином, він став другим єпископом після Тораля. Період перебування Ланди на посту єпископа позначився тривалими кампаніями з викорінення ідоловірства. Він, зокрема, намагався прихилити на свій бік опозиційну йому світську владу, яка вважала його методи боротьби надмірними.
Дієго де Ланда є автором рукописної книги «Relación de las cosas de Yucatán», присвяченої релігії й мові мая, а також культурі та системі письма цього народу. Цей манускрипт було створено приблизно 1566 року по його поверненню до Іспанії. Утім, оригінальні копії давно були втрачені.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekptTDBSbFgweGhibVJoWDJGc2NHaGhZbVYwTG1wd1p5OHpNREJ3ZUMxRVpWOU1ZVzVrWVY5aGJIQm9ZV0psZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Знищення культурної спадщини мая
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt6TDAxbGNtbGtZVjh0WDBaeVpYTnJaVzVmVUdGamFHVmpiMTh4TkY5RWFXVm5iMTlrWlY5TVlXNWtZUzVxY0djdk1qSXdjSGd0VFdWeWFXUmhYeTFmUm5KbGMydGxibDlRWVdOb1pXTnZYekUwWDBScFpXZHZYMlJsWDB4aGJtUmhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Дієго де Ланда, дізнавшись про те, що навернені в християнство мая продовжували здійснювати ідолопоклонство, призначив інквізицію в Мані, де відбулося сумнозвісне аутодафе. Під час цієї церемонії 12 липня 1562 року було спалено принаймні сорок неоціненних рукописних книг мая (так званих кодексів) та приблизно 20 000 культових зображень. Ця подія стала чорною плямою в біографії як самого Ланди, так і в історії християнізації Центральної Америки.
Інквізиція Ланди не обмежувалася лише руйнуванням культурних пам'яток. Ланда вдавався й до насильницьких методів щодо автохтонного населення. Ці методи вважали надзвичайно жорсткими навіть представники церкви, зокрема попередник Ланди, єпископ Франціско де Тораль. Багатьох шляхетних представників мая було ув'язнено. Велику кількість як вельможних, так і простих людей було піддано жорстоким тортурам з метою нібито розслідування. Насильницькі методи Ланди змусили багатьох мая тікати в ліси, щоб уникнути подальших знущань.
Див. також
Примітки
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Catholic-Hierarchy.org — USA: 1990.
- Національна бібліотека Іспанії — 1711.
- Czech National Authority Database
- Chuchiak, John F. 2005. In Servitio Dei: Fray Diego de Landa, the Franciscan Order, and the Return of the Extirpation of Idolatry in the Calonial Diocese of Yucatán, 1573—1579. The Americas 61(4). — Стор. 615.
Література
- Clendinnen, Inga. 2003. Ambivalent Conquests: Maya and Spaniard in Yucatán, 1517—1570 (2nd ed). Cambridge: Cambridge UP.
- Chuchiak, John F. 2005. . The Americas 61(4):611-646.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Diye go de La nda isp Diego de Landa Calderon 12 listopada 1524 roku Sifuentes Ispaniya 1579 Merida Nova Ispaniya ispanskij yepiskop Rimo katolickoyi arhiyeparhiyi Yukatanu Diyego de Landa uvijshov u svitovu istoriyu yak neodnoznachna figura z odnogo boku vin zalishiv dlya majbutnih pokolin cinnu informaciyu pro dokolumbovu epohu civilizaciyi maya a z drugogo jogo diyi sprichinili znishennya velikoyi chastini kulturnoyi spadshini maya Diyego de Landaisp Diego de LandaIm ya pri narodzhenni isp Diego de Landa CalderonNarodivsya 12 listopada 1524 1 3 2 Sifuentes Gvadalahara Kastiliya La Mancha IspaniyaPomer 29 kvitnya 1579 1 2 54 roki Merida MeksikaKrayina Ispanska imperiyaDiyalnist konkistador litopisec mayanist katolickij svyashennik istorik katolickij yepiskopGaluz katolictvo 4 Znannya mov ispanska 1 4 Posada d i yepiskop 4 Konfesiya katolicka cerkva 2 Mediafajli u Vikishovishi Pam yatnik Diyego de Landa v Isamali MeksikaZhittyaNarodivsya 1524 roku v Ispaniyi U 1541 roci Diyego de Landa stav franciskanskim monahom U comu statusi 1549 roku jogo misionerom vidpravili do Yukatanu razom z inshimi monahami franciskancyami Pered nim yak i pered inshimi chencyami ordenu stoyalo zavdannya poshiryuvati rimo katolicku viru sered narodu maya Proces rozpochavsya pislya togo yak Yukatan buv zavojovanij Ispaniyeyu Do cogo maya buli yazichnikami Jogo pershim priznachennyam bula misiya v monastiri San Antonio v Isamali yakij odnochasno sluguvav jogo pershim pritulkom pid chas perebuvannya na Yukatani Landa dosit napoleglivo j zavzyato navertav maya v cilkom novu ta nezvichnu dlya nih viru vikoristovuyuchi pri comu nasilstvo j navit autodafe za sho jogo neodnorazovo kritikuvali ta zvinuvachuvali zokrema miscevij yepiskop Francisko de Toral Koli u 1571 Toral pomer na jogo misce yepiskopom bulo priznacheno same Landu Takim chinom vin stav drugim yepiskopom pislya Toralya Period perebuvannya Landi na postu yepiskopa poznachivsya trivalimi kampaniyami z vikorinennya idolovirstva Vin zokrema namagavsya prihiliti na svij bik opozicijnu jomu svitsku vladu yaka vvazhala jogo metodi borotbi nadmirnimi Diyego de Landa ye avtorom rukopisnoyi knigi Relacion de las cosas de Yucatan prisvyachenoyi religiyi j movi maya a takozh kulturi ta sistemi pisma cogo narodu Cej manuskript bulo stvoreno priblizno 1566 roku po jogo povernennyu do Ispaniyi Utim originalni kopiyi davno buli vtracheni Fragment storinki z knigi Relacion de las Cosas de Yucatan Znishennya kulturnoyi spadshini mayaDiyego de Landa spalyuye artefakti maya Freska hudozhnika Fernando Castro Pacheco Diyego de Landa diznavshis pro te sho naverneni v hristiyanstvo maya prodovzhuvali zdijsnyuvati idolopoklonstvo priznachiv inkviziciyu v Mani de vidbulosya sumnozvisne autodafe Pid chas ciyeyi ceremoniyi 12 lipnya 1562 roku bulo spaleno prinajmni sorok neocinennih rukopisnih knig maya tak zvanih kodeksiv ta priblizno 20 000 kultovih zobrazhen Cya podiya stala chornoyu plyamoyu v biografiyi yak samogo Landi tak i v istoriyi hristiyanizaciyi Centralnoyi Ameriki Inkviziciya Landi ne obmezhuvalasya lishe rujnuvannyam kulturnih pam yatok Landa vdavavsya j do nasilnickih metodiv shodo avtohtonnogo naselennya Ci metodi vvazhali nadzvichajno zhorstkimi navit predstavniki cerkvi zokrema poperednik Landi yepiskop Francisko de Toral Bagatoh shlyahetnih predstavnikiv maya bulo uv yazneno Veliku kilkist yak velmozhnih tak i prostih lyudej bulo piddano zhorstokim torturam z metoyu nibito rozsliduvannya Nasilnicki metodi Landi zmusili bagatoh maya tikati v lisi shob uniknuti podalshih znushan Div takozhCivilizaciya maya Pisemnist mayaPrimitkiBibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Catholic Hierarchy org USA 1990 d Track Q30d Track Q3892772 Nacionalna biblioteka Ispaniyi 1711 d Track Q750403 Czech National Authority Database d Track Q13550863 Chuchiak John F 2005 In Servitio Dei Fray Diego de Landa the Franciscan Order and the Return of the Extirpation of Idolatry in the Calonial Diocese of Yucatan 1573 1579 The Americas 61 4 Stor 615 LiteraturaClendinnen Inga 2003 Ambivalent Conquests Maya and Spaniard in Yucatan 1517 1570 2nd ed Cambridge Cambridge UP Chuchiak John F 2005 The Americas 61 4 611 646