Башкирський державний театр опери та балету був відкритий у 1938 році. 14 грудня 1938 року відбулася прем'єра опери Джованні Паїзієлло «Прекрасна мірошничка» (башкирською мовою).
Башкирський театр опери та балету рос. Башкирский театр оперы и балета | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
54°43′20″ пн. ш. 55°56′42″ сх. д. / 54.72236111113877399° пн. ш. 55.94500000002777540° сх. д.Координати: 54°43′20″ пн. ш. 55°56′42″ сх. д. / 54.72236111113877399° пн. ш. 55.94500000002777540° сх. д. | ||||
Країна | ![]() | |||
Місто | ||||
Місце | Уфа | |||
Адреса | вул. Леніна, буд. 5А | |||
Підпорядкування | Міністерство культури Республіки Башкортостан | |||
Архітектор | d | |||
Місткість | 716 | |||
Тип | оперний театр | |||
Відкрито | 1938 | |||
Оф. відкриття | 1909[1] | |||
bashopera.ru | ||||
Нагороди | Премія уряду Росії імені Ф. Волкова | |||
Ідентифікатори і посилання | ||||
EUTA theatre ID | 3724 | |||
| ||||
|
Історія театру
![]() | |
---|---|
![]() | Вид з висоти |
![]() | Глядацький зал |
![]() | Фоє театру |
Башкирська оперна студія була створена в 1932 році за ініціативою видатного співака, композитора і громадського діяча Г. С. Альмухаметова в цілях підготовки національних артистичних і композиторських кадрів республіки.
Протягом перших двох років Башкирський оперний театр дав 13 прем'єр, більше ніж півмільйона глядачів відвідали театр. В афіші були представлені твори російської і зарубіжної класики, опери радянських композиторів: «Таємний шлюб» Чимароза, «Фауст» Гуно, «Ріголетто» Верді, «Євгеній Онєгін» Чайковського, «Аршин мал алан» основоположника азербайджанської національної композиторської школи У. Гаджибекова, опери казахського композитора Є. Брусиловського і «Качкин» татарського композитора Н. Жиганова та інші.
Першим художнім керівником та головним диригентом театру був — П. М. Славінський, головним режисером і диригентом — Б. Г. Імашев, балетмейстером — Н. Г Зайцев, гол. художником — Н. В. Ситніков, головним хормейстером — Н. А. Болотов.
Основу оперної трупи театру з 1938 року склали випускники башкирського відділення Московської консерваторії (Габдрахман Хабібуллін, Хабір Галімов, Бану Валєєва, Уляна Калініна-Сиртланова, Зайтун Ільбаєва, Валі Галкін, Шагіда Валіахметова). Основа симфонічного оркестру — 18 випускників Уфимського музичного технікуму і музиканти міських кінотеатрів. Першим показаним ними спектакль відбувся 14 грудня 1938 року. Це була опера «Прекрасна мірошничка» — дипломний спектакль, над яким випускники консерваторії працювали 2 роки російською і башкирською мовами.
8 лютого 1940 року на сцені театру відбулася прем'єра першої башкирської опери — «Хакмар» М. Валєєва, а через кілька місяців, у грудні, була поставлена опера «Мерген» А. Ейхенвальда.
У балетній трупі театру в перші роки працювали випускники башкирського відділення при Ленінградському хореографічному училищі, балетного відділення Башкирського театрального училища і група танцюристів ансамблю народного танцю. У числі перших з випускників Вагановського училища були З. Насретдинова, Х. Сафіуллін, Т. Худайбердіна, Ф. Саттаров, Ф. Юсупов, Р. Хафізова, Р. Дербишева. Перша балетна прем'єра театру — «Коппелія» Л. Деліба відбулася в 1940 році.
У роки Німецько-радянської війни в Уфу був евакуйований Київський державний театр опери і балету ім. Т. Шевченко, який сильно вплинув на процес становлення башкирської опери. У складі трупи, яка приїхала до Уфи, були відомий оперний диригент В. Йоріш, режисери М. Смолич і його син Д. Смолич, співаки М. Литвиненко-Вольгемут, І. Паторжинський, З. Гайдай, К. Лаптєв, А. Іванов, Л. Руденко, І. Масленнікова.
У березні 1944 року відбулася прем'єра першого башкирського балету «Журавлина пісня», музика Л. Степанова та З. Ісмагілова, балетмейстер Анісимова, Ніна Олександрівна.
Після війни художнім керівником театру і режисером став Г. Хабібуллін; спектаклями диригували Х. Файзуллін, Л. Інсаров, Х. Хамматов. Тут працювали художники Г. Імашева і М. Арсланов. У театрі виросла ціла плеяда талановитих виконавців. Поряд зі співаками старшого покоління — Г. Хабібулліним, Б. Валєєвою, М. Хісматулліним, М. Салігаскаровою успішно виступали і молодші виконавці: Х. Мазітов, З. Махмутов, Н. Абдєєв, Н. Бизіна, І. Івашків, С. Галімова, Н. Аллаярова та інші. Шлях башкирського балету нерозривно пов'язаний з іменами З. Насретдінової, Т. Худайбердіної, Г. Сулейманової, Ф. Нафікова, М. Тагірова, Х. Сафіулліна, Ф. Саттарова.
Із історією Башкирського державного театру опери та балету нерозривно пов'язане ім'я видатного танцівника XX століття Рудольфа Нурєєва. Чотири роки він займався в балетній студії при театрі (педагоги Зайтуна Бахтіярова та Халяф Сафіуллін). У 1953 році Нурєєв був прийнятий до балетної трупи театру. Саме на цій сцені він зробив перші кроки до світової балетної кар'єри. У партії Джигіта в балеті «Журавлина пісня» Рудольф Нурєєв звернув на себе увагу фахівців під час відомої Декади башкирського мистецтва в Москві в 1955 році і був запрошений на навчання до Ленінградського хореографічного училища. У 1987 році він останній раз був у театрі, приїхавши з Парижа попрощатися з тяжко хворою мамою.
У 1980-х роках балетна трупа театру пережила творчу кризу, пов'язану з відсутністю майстрів балету. Після співпраці з Великим театром і відкриттям у 1986 році Уфимського хореографічного училища відбувся «творчий підйом». У роботі трупи взяв участь видатний хореограф Ю. Н. Григорович, поставивиший в театрі балет «Марна обережність», «Лускунчик», «Дон Кіхот», «Лебедине озеро».
У 2004 році опера Загіра Ісмагілова «Кахим-туря» стала лауреатом Національної театральної премії «Золота маска» в номінації «Краща робота диригента». У 2006 році вистава «Чарівна флейта» В-А. Моцарта у постановці У. Шварца була висунута в трьох номінаціях. «Золота маска» — «За підтримку національного театрального мистецтва» — вручена Президенту Республіки Башкортостан М. Г. Рахімову. У 2007 році на премію претендувала опера Джузеппе Верді «Бал-маскарад» у п'яти номінаціях.
У 2008 році премію «Золота маска» в номінації «За честь і гідність» отримала народна артистка СРСР Зайтуна Насретдинова. За видатний внесок у культурні досягнення Рада міжнародного біографічного центру (Кембридж, Велика Британія) присудила Зайтуні Насретдиновій почесне звання «Міжнародний професіонал». У 2007 році редакційною колегією та творчою радою журналу «Балет» вона була удостоєна призу «Душа танцю» в номінації «Метр танцю». У 2008 році призом «Душа танцю» в номінації «Лицар танцю» нагороджений заслужений артист Росії, народний артист Башкортостану Шаміль Терегулов.
У 2006 році театру присуджена Премія Уряду Росії імені Ф. Волкова в номінації «Кращий творчий колектив». Вона була вручена на VII Міжнародному Волковському фестивалі в Ярославлі, який був відкритий балетом «Аркаїм» Л. Ісмагілової.
У 2008 році колектив симфонічного оркестру успішно виступив на гастролях у Південній Кореї і був удостоєний високої нагороди — копії Корони Корейського імператора.
У 2009 році відкрився Малий зал театру. На ньому були представлені нові вистави: «Любовний напій» Р. Доніцетті, «Вакханалія» К. Сен-Санса, «Вальпургієва ніч» Ш. Гуно, «День народження Кота Леопольда» Б. Савельєва.
Творчі принципи, які формувалися протягом семи десятиліть, живуть і розвиваються. Запорука успіху театру — високопрофесійні творчі колективи. Артисти закладу — лауреати, дипломанти республіканських, російських і міжнародних конкурсів, володарі державних і республіканських премій. Майстри сцени удостоєні почесних звань, серед яких 1 народний артист РФ, 7 — заслужені артисти РФ, 4 — заслужені діячі мистецтв РФ, 15 — народні артисти РБ, 50 — заслужені артисти РБ, 4 — заслужені діячі мистецтв РБ.
Фестивалі
Починаючи з 1991 року, в Уфі за ініціативи Галини Олександрівни Бельської щорічно проводяться фестивалі оперного мистецтва «Шаляпінські вечори в Уфі», за участю оперних зірок російських і зарубіжних театрів. Ідея виникнення фестивалю пов'язана з оперним дебютом Федора Шаляпіна в Уфі 18 грудня 1890 року (партія Стольника в опері Монюшка «Галька»). У рамках фестивалю на сцені Башкирського державного театру опери та балету виступали народні артисти СРСР Ірина Архипова, Владислав П'явко і Марія Бієшу, артисти з Латвії, Грузії, Німеччини, солісти Большого та Маріїнського театрів, а також музичних театрів Саратова, Самари, Пермі та інших міст Росії. У грудні 2001 року пройшов ювілейний — десятий за рахунком фестиваль. Він відкрився прем'єрою опери Верді " Травіата " на італійській мові.
Із березня 1993 року проходять фестивалі балетного мистецтва імені Рудольфа Нурєєва . Перший фестиваль організований за пропозицією почесного президента комітету танцю Міжнародного інституту театру при ЮНЕСКО, члена Паризької Академії Танцю, Героя Соціалістичної Праці, народного артиста СРСР і РБ Юрія Григоровича і пройшов за участю його трупи «Григорович-балет».
Будівля театру
Будівля Башкирського державного театру опери і балету є пам'ятником історії та архітектури 20 століття.
Рішення про будівництво будівлі, в якому розміщується театр опери та балету було прийнято в 1909 році. До 50-річчя з дня смерті письменника С. Аксакова, було прийнято рішення побудувати на його честь Аксаковський народний дім.
Збір коштів на спорудження будинку проводився по всій Уфимській губернії, а пізніше — Росії. Велику допомогу у зборі коштів надав тодішній губернатор Уфи О. С. Ключарьов, який не шкодував ні сил, ні часу для особистого збору коштів у заможних осіб Уфимської губернії для спорудження Аксаковського народного дому. Так багач А. В. Кузнєцов скаржився, що губернатор сам кілька разів приїжджав, потім надсилав поліцмейстера, пристава, околодочного і в підсумку він заплатив разів 30.
Було представлено на конкурс 24 проекти. Журі у Петербурзі відібрало кращий проект уфимського архітектора П. П. Рудавського. Інтер'єр будівлі спланував архітектор Бондаренко.
У 1909 році відбулася урочиста закладка Аксаковського народного дому. До 1914 року частина будинку була побудована і в ній розмістили бібліотеку.
Закладена в 1909 році будівля довго будувалася. У 1914 році була завершена цегляна кладка, і будівельники приступили до оздоблювальних робіт. У 1920 році будівля добудували.
Будівля має два фасади, у ньому поєдналися два стилі — з боку вулиці Леніна панує російський класицизм, а з боку вулиці Пушкіна переважає мусульманський, східний стиль. Вхідна частина будинку вирішена у вигляді глибокого балкона-козирка, що спирається на чотири цегляні квадратні колони. Головний фасад на рівні другого поверху має чотириколонний портик і купол зі шпилем.
Після революції 1917 року деякий час у будівлі знаходився госпіталь, потім у підвалі — Драматичний театр і театр ляльок, Театр юного глядача, а з 1928 року розташовувався Палац Праці. У 1938 році будівля була передана Башкирскому державному театру опери та балету.
У 30-ті роки будівлю було добудовано. У роки війни в будівлі розмістилося об'єднання «Башнєфть», а після війни — республіканська рада профспілок та бібліотека.
У 1987 році в будівлі проводилася масштабна реконструкція. Щоб звільнити місця для пам'ятника В. І. Леніну були знесені парадні мармурові сходи (пізніше відновлені). Замість пам'ятника на стіні був розміщений барельєф В. І. Леніну. Зараз на цьому місці — дзеркало. Внутрішні приміщення театру прикрашають великі люстри, створені за ескізами Нестерова.
У будівлі є великий зал під назвою «Грецький». До революції його прикрашали античні скульптури.
Глядацька зала театру розрахована на 716 місць: партер, бельетаж, балкон, галерея, ложа. Опери, які виконуються в театрі башкирською та італійською мовами забезпечуються перекладом на російську мову.
Дві жіночі фігури викувані з міді, Евтерпа, покровителька ліричної поезії і Терпсіхора, покровителька танців, встановлені в 1993 році на будівлі Театру опери та балету. Автор робіт — скульптор Зільфат Рауфович Басиров (1927—2000), народний художник БАРСР.
17 березня 1998 року було відкрито барельєф Рудольфу Нурєєву на будівлі Башкирського державного театру опери та балету. Саме тут Рудольф Нурєєв у 16 років вперше вийшов на сцену. Автор скульптури — В. Лобанов.
До будівлі театру примикає Пушкінська алея. Із 1949 року на початку алеї стояв нині перенесений бюст О. С. Пушкіна. Алея була обнесена чавунними решітками, а щоб на алею не проникали з тваринами на вході стояла металева вертушка.
У червні 2013 року історична будівля театру закрилась на реконструкцію, а 29 грудня 2014 року відкрилася святковим концертом, в якому взяли участь провідні солісти оперної та балетної трупи театру, Ільдар Абдразаков та італійська співачка Барбара Фріттолі.
Фотогалерея
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Вхід у Малий зал театру | Фасад театру з боку вул. Пушкіна. Барельєф Рудольфу Нурєєву | Фрагмент фасаду театру з боку вул. Пушкіна | Пам'ятна дошка на честь виступу в будівлі театру М. І. Калініна на 5-му Всебашкирському з'їзді Рад у 1923 році |
Художнє керівництво
- Художній керівник — Платонов Валерій Гнатович, заслужений діяч мистецтв Росії, народний артист Башкортостану, лауреат Національної театральної премії «Золота Маска».
- Художній керівник балетної трупи — Куватова Леонора Сафиївна, народна артистка Росії і Башкортостану, лауреат Державної премії ім. С. Юлаєва.
- В. о. головного хормейстера — Бєлогонова Альфія Рашитовна, заслужений працівник культури Башкортостану
- Головний художник — Арсланов Ріфхат Мухамедович, заслужений діяч мистецтв Росії і Башкортостану, професор
- Художник по світлу — Чариєв Сердар Курбандурдійович
- Режисер — Хісматуллін Марат Магафурович, заслужений діяч мистецтв Башкортостану, професор
- Режисер — Іксанова Айсилу Фатихівна
Головні диригенти
- Альтерман Ісай Мойсейович — головний диригент і художній керівник Башкирського театру опери та балету (1961—1966)
- Муталов Гайнетдін Хайретдінович (1973—1980)
- Макаров Артем Валентинович (2011—2013 і з липня 2014)
- Аніханов Андрій Анатолійович (2013—2014).
Балетна трупа
- Куватова Леонора Сафиївна — художній керівник балетної трупи, народна артистка Росії і Башкортостану, лауреат Державної премії ім. С. Юлаєва і премії журналу «Балет» — «Душа танцю»
- Мавлюкасова Гульсіна Галімовна — прима-балерина, народна артистка Башкортостану, дипломант і призер міжнародних конкурсів
- Маняпов Ільдар Ільдусович — прем'єр, заслужений артист Башкортостану
- Сулейманова Гузель Наїлівна- прима-балерина, заслужена артистка Росії, народна артистка Башкортостану, лауреат міжнародних конкурсів, лауреат Державної премії ім. С. Юлаєва та Республіканської молодіжної премії ім. Ш. Бабича
- Фоміна Олена Юріївна — прима-балерина, народна артистка Башкортостану
- Закірова Римма Раїсівна — народна артистка Башкортостану, лауреат премії Міжнародної організації ТюрКСОЙ
- Мухаметов Руслан Радалійович — народний артист Башкортостану
Оперна трупа
- Кільмухаметов Олег Зуфарович — директор оперної трупи, заслужений артист Башкортостану.
- Орфеєва Ляля Габдуллівна (драматичне сопрано) — народна артистка Башкортостану.
- Аргінбаєва Світлана Робертівна (меццо-сопрано) — народна артистка Башкортостану.
- Никанорова Тетяна Леонідівна (меццо-сопрано) — народна артистка Башкортостану.
- Іжболдін Хамідулла Абдурахімович (драматичний тенор) — народний артист Башкортостану.
- Абдульманов Яміль Абдулахатович (баритон) — заслужений артист Росії та Башкортостану, лауреат міжнародного конкурсу, лауреат премій ім. М. Акмулли і М. Уметбаєва.
- Аскаров Салават Ахметович (бас) — народний артист Росії і Башкортостану, лауреат Державної премії ім. С. Юлаєва.
- Шаріпов Марат Сабітович (бас) — народний артист Татарстану, заслужений артист Башкортостану
Хореографи
- Григорович Юрій Миколайович — народний артист СРСР, народний артист Башкортостану, лауреат Ленінської і Державних премій СРСР, Герой Соціалістичної Праці, академік
- Грицай Сергій Іванович — заслужений діяч мистецтв Росії, лауреат Державної премії Росії (Санкт-Петербург)
Трупа
До складу трупи театру у різний час входили:
- Альтерман Ісай Мойсейович — головний диригент і художній керівник Башкирського театру опери та балету з 1961 по 1966 роки.
- Ахмет-Заріпов Марат Агзамович — диригент Башкирського театру опери та балету з 1996 року.
- Башаров Рінат Ахкаметдинович (26 червня 1942 року — 19 вересня 2007 року) — співак. Народний артист РБ (1997). Лауреат Премії. ім. Ф. І. Шаляпіна (1993).
- Бакалейников Анатолій Миколайович — головний режисер театру (березень 1954 — листопад 1957, березень 1960 — листопад 1963).
- Валітова Набіля Габдельхамідівна
- Вощак Ярослав Антонович (1921—1989) — диригент Башкирського державного театру опери та балету з 1982 по 1983 роки.
- Газізова Зайтуна Сабірівна
- Ідрісов Фаріт Фатіхович — народний артист Башкортостану, диригент Башкирського театру опери та балету з 2005 року.
- Ілмар Лапіньш — головний диригент Башкирського державного театру опери та балету з 1983 по 1984 роки.
- Кім Герман Вікторович — заслужений діяч мистецтв Башкортостану, диригент Башкирського державного театру опери та балету з 2001 року.
- Кульков Семен Миколайович — практикант Башкирського театру опери та балету з 1997 по 2009 роки, лауреат Російського арфового суспільства, Конкурсу арфистів у Лондоні (2003), Міжнародного фестивалю юних солістів у Москві (2003), дипломант Другого міжнародного фестивалю-конкурсу арфистів імені Віри Дулової .
- Людмилін Олексій Анатолійович — головний диригент Башкирського театру опери та балету з 2001 по 2003 роки.
- Лютер Роберт Ернестович — головний диригент Башкирського театру опери та балету з 2004 по 2006 роки.
- Муталов Гайнетдін Хайретдинович — народний артист БАРСР (1969), заслужений діяч мистецтв Росії (1980) — перший диригент із башкир, з 1973 по 1980 роки — головний диригент Башкирського державного театру опери та балету.
- Насретдинова Зайтуна Агзамівна — радянська башкирська балерина, педагог. Народна артистка СРСР (1955).
- Нурєєв Рудольф Хаметович — радянський і британський артист балету, балетмейстер.
- Платонов Валерій Гнатович — головний диригент і художній керівник Башкирського театру опери та балету з 1991 по 2001 роки, художній керівник із 2014 року.
- Райцин Оскар Мойсейович — до 1948 диригент, хормейстер театру, один із організаторів Театру опери та балету, хорового товариства БАРСР
- Руттер Валерій Дмитрович — головний диригент Башкирського державного театру опери та балету.
- Сабітов Наріман Гілязетдінович — головний диригент театру (1953—1967)
- Салігаскарова Магафура Галіуллівна — башкирська оперна співачка (меццо-сопрано). Заслужена артистка Башкирської АРСР (1949) і РРФСР (1955), Народна артистка Башкирської АРСР (1951) і РРФСР (1957).
- Славінський Петро Михайлович — головний диригент і художній керівник Башкирського театру опери та балету з 1938 по 1945 роки.
- Терегулов Шаміль Ахмедович — головний балетмейстер Башкирського державного театру опери та балету (1990—2008). Народний артист БАРСР (1985).
- Токарєв Петро Михайлович — народний артист РБ.
- Хамбалєєва Альфія Саярівна — башкирська оперна співачка (драматичне сопрано), Заслужена артистка Республіки Башкортостан (1996).
- Хабібуллін Габдрахман Сулейманович — народний артист БАРСР, РРФСР.
- Чернишова Нонна Олександрівна — концертмейстер оркестру Башкирського театру опери та балету в 1970-90-ті роки.
- Щетиніна Емма Володимирівна — солістка оркестру Башкирського театру опери та балету з 1991 року, Заслужена артистка Башкортостану (2013).
- Якупов Раушан Ахметович — диригент Башкирського театру опери та балету з 1998 року.
- Ільясова Зухра Хамітівна — солістка балету, народна артистка РБ і РТ.
Музей
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZsTDFWbVlYUmxZWFJ5YjJWeVlXSmhiR1YwTG1wd1p5OHlOREJ3ZUMxVlptRjBaV0YwY205bGNtRmlZV3hsZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
На першому поверсі театру розташований музей історії театру. Музей створений в 1993 році за ініціативою директора театру, народного артиста Росії та Башкортостану Радіка Гарєєва.
У музеї представлені особисті речі знаменитих артистів, нагороди колективу, ескізи і макети декорацій, театральні костюми, фотографії та афіші до спектаклів 1930-1970-х років.
До 130-річчя з дня народження Федора Шаляпіна в 2003 році створено стенд, присвячений творчості російського співака.
У виставковому залі «Ермітаж», на другому поверсі театру, знаходиться музей «Рудольф Нурєєв», відкритий в 2008 році до 70-річчя з дня народження знаменитого співвітчизника. Основу експозиції складають 156 артефактів із життя і творчості геніального танцівника XX століття, подарованих театру Міжнародним фондом ім. Р. Нурєєва від імені Уряду Сполученого Королівства Великої Британії.
Цікаві факти
Із 2010 року видається газета Башкирського державного театру опери та балету «Аксаковський дім». Тираж газети — 999 екз.
Першим тимчасово виконуючим обов'язки директора театру був М. Х. Халімов, а з 11 вересня 1940 року — Тимер-Булат Губайович Імашев, що суміщав обов'язки директора та режисера.
Див. також
Література
- Жиленко Н. А. «Гран-па башкирского балета» изд. «Новый стиль» 2007.
- Хайруллин Р. «Мастера оперного искусства Башкирии». Уфа, 1963.
- Хайруллин Р. «Мастера балетного искусства Башкирии». Уфа, 1963.
- Саитов С. Танец ликующий. Уфа, 1968;
- Ахмадеев Г. Н. Башкирский балет / /Музыка композиторов БАССР (СССР) и округа Галле (ГДР). Уфа, 1990.
- Башкирская энциклопедия. Гл. ред. М. А. Ильгамов т. 1. А-Б. 2005. — 624 с.; ISBN 5-88185-053-X. т. 2. В-Ж. 2006. −624 с. ISBN 5-88185-062-9.; т. 3. З-К. 2007. −672 с. ISBN 978-5-88185-064-7.; т. 4. Л-О. 2008. −672 с. ISBN 978-5-88185-068-5.; т. 5. П-С. 2009. −576 с. ISBN 978-5-88185-072-2.; т. 6. Советы нар. хозяйства. -У. 2010. −544 с. ISBN 978-5-88185-071-5; т. 7. Ф-Я. 2011. −624 с.. науч.. изд. Башкирская энциклопедия, г. Уфа.
Примітки
- Європейська театральна архітектура — Arts and Theatre Institute.
- . Архів оригіналу за 16 січня 2014. Процитовано 11 травня 2019.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 16 січня 2014. Процитовано 11 травня 2019.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Журавлиная песнь - YouTube. Процитовано 30 квітня 2013.
- . Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 11 травня 2019.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 24 вересня 2016. Процитовано 11 травня 2019.
- . Архів оригіналу за 23 лютого 2014. Процитовано 11 травня 2019.
- . Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 11 травня 2019.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - fyrqjpg.jpg (1329x1772 pixels)
- . Архів оригіналу за 12 січня 2014. Процитовано 11 травня 2019.
Посилання
- Офіційний сайт театру [ 11 травня 2019 у Wayback Machine.]
- http://www.vatandash.ru/index.php?article=2240 [ 12 квітня 2015 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bashkirskij derzhavnij teatr operi ta baletu buv vidkritij u 1938 roci 14 grudnya 1938 roku vidbulasya prem yera operi Dzhovanni Payiziyello Prekrasna miroshnichka bashkirskoyu movoyu Bashkirskij teatr operi ta baletu ros Bashkirskij teatr opery i baleta 54 43 20 pn sh 55 56 42 sh d 54 72236111113877399 pn sh 55 94500000002777540 sh d 54 72236111113877399 55 94500000002777540 Koordinati 54 43 20 pn sh 55 56 42 sh d 54 72236111113877399 pn sh 55 94500000002777540 sh d 54 72236111113877399 55 94500000002777540 Krayina RosiyaMisto UfaMisce UfaAdresa vul Lenina bud 5APidporyadkuvannya Ministerstvo kulturi Respubliki BashkortostanArhitektor dMistkist 716Tip opernij teatrVidkrito 1938Of vidkrittya 1909 1 bashopera ruNagorodi Premiya uryadu Rosiyi imeni F VolkovaIdentifikatori i posilannyaEUTA theatre ID 3724 Bashkirskij teatr operi ta baletu u VikishovishiIstoriya teatruZovnishni zobrazhennya Vid z visoti Glyadackij zal Foye teatru Bashkirska operna studiya bula stvorena v 1932 roci za iniciativoyu vidatnogo spivaka kompozitora i gromadskogo diyacha G S Almuhametova v cilyah pidgotovki nacionalnih artistichnih i kompozitorskih kadriv respubliki Protyagom pershih dvoh rokiv Bashkirskij opernij teatr dav 13 prem yer bilshe nizh pivmiljona glyadachiv vidvidali teatr V afishi buli predstavleni tvori rosijskoyi i zarubizhnoyi klasiki operi radyanskih kompozitoriv Tayemnij shlyub Chimaroza Faust Guno Rigoletto Verdi Yevgenij Onyegin Chajkovskogo Arshin mal alan osnovopolozhnika azerbajdzhanskoyi nacionalnoyi kompozitorskoyi shkoli U Gadzhibekova operi kazahskogo kompozitora Ye Brusilovskogo i Kachkin tatarskogo kompozitora N Zhiganova ta inshi Pershim hudozhnim kerivnikom ta golovnim dirigentom teatru buv P M Slavinskij golovnim rezhiserom i dirigentom B G Imashev baletmejsterom N G Zajcev gol hudozhnikom N V Sitnikov golovnim hormejsterom N A Bolotov Osnovu opernoyi trupi teatru z 1938 roku sklali vipuskniki bashkirskogo viddilennya Moskovskoyi konservatoriyi Gabdrahman Habibullin Habir Galimov Banu Valyeyeva Ulyana Kalinina Sirtlanova Zajtun Ilbayeva Vali Galkin Shagida Valiahmetova Osnova simfonichnogo orkestru 18 vipusknikiv Ufimskogo muzichnogo tehnikumu i muzikanti miskih kinoteatriv Pershim pokazanim nimi spektakl vidbuvsya 14 grudnya 1938 roku Ce bula opera Prekrasna miroshnichka diplomnij spektakl nad yakim vipuskniki konservatoriyi pracyuvali 2 roki rosijskoyu i bashkirskoyu movami 8 lyutogo 1940 roku na sceni teatru vidbulasya prem yera pershoyi bashkirskoyi operi Hakmar M Valyeyeva a cherez kilka misyaciv u grudni bula postavlena opera Mergen A Ejhenvalda U baletnij trupi teatru v pershi roki pracyuvali vipuskniki bashkirskogo viddilennya pri Leningradskomu horeografichnomu uchilishi baletnogo viddilennya Bashkirskogo teatralnogo uchilisha i grupa tancyuristiv ansamblyu narodnogo tancyu U chisli pershih z vipusknikiv Vaganovskogo uchilisha buli Z Nasretdinova H Safiullin T Hudajberdina F Sattarov F Yusupov R Hafizova R Derbisheva Persha baletna prem yera teatru Koppeliya L Deliba vidbulasya v 1940 roci U roki Nimecko radyanskoyi vijni v Ufu buv evakujovanij Kiyivskij derzhavnij teatr operi i baletu im T Shevchenko yakij silno vplinuv na proces stanovlennya bashkirskoyi operi U skladi trupi yaka priyihala do Ufi buli vidomij opernij dirigent V Jorish rezhiseri M Smolich i jogo sin D Smolich spivaki M Litvinenko Volgemut I Patorzhinskij Z Gajdaj K Laptyev A Ivanov L Rudenko I Maslennikova U berezni 1944 roku vidbulasya prem yera pershogo bashkirskogo baletu Zhuravlina pisnya muzika L Stepanova ta Z Ismagilova baletmejster Anisimova Nina Oleksandrivna Pislya vijni hudozhnim kerivnikom teatru i rezhiserom stav G Habibullin spektaklyami diriguvali H Fajzullin L Insarov H Hammatov Tut pracyuvali hudozhniki G Imasheva i M Arslanov U teatri virosla cila pleyada talanovitih vikonavciv Poryad zi spivakami starshogo pokolinnya G Habibullinim B Valyeyevoyu M Hismatullinim M Saligaskarovoyu uspishno vistupali i molodshi vikonavci H Mazitov Z Mahmutov N Abdyeyev N Bizina I Ivashkiv S Galimova N Allayarova ta inshi Shlyah bashkirskogo baletu nerozrivno pov yazanij z imenami Z Nasretdinovoyi T Hudajberdinoyi G Sulejmanovoyi F Nafikova M Tagirova H Safiullina F Sattarova Iz istoriyeyu Bashkirskogo derzhavnogo teatru operi ta baletu nerozrivno pov yazane im ya vidatnogo tancivnika XX stolittya Rudolfa Nuryeyeva Chotiri roki vin zajmavsya v baletnij studiyi pri teatri pedagogi Zajtuna Bahtiyarova ta Halyaf Safiullin U 1953 roci Nuryeyev buv prijnyatij do baletnoyi trupi teatru Same na cij sceni vin zrobiv pershi kroki do svitovoyi baletnoyi kar yeri U partiyi Dzhigita v baleti Zhuravlina pisnya Rudolf Nuryeyev zvernuv na sebe uvagu fahivciv pid chas vidomoyi Dekadi bashkirskogo mistectva v Moskvi v 1955 roci i buv zaproshenij na navchannya do Leningradskogo horeografichnogo uchilisha U 1987 roci vin ostannij raz buv u teatri priyihavshi z Parizha poproshatisya z tyazhko hvoroyu mamoyu U 1980 h rokah baletna trupa teatru perezhila tvorchu krizu pov yazanu z vidsutnistyu majstriv baletu Pislya spivpraci z Velikim teatrom i vidkrittyam u 1986 roci Ufimskogo horeografichnogo uchilisha vidbuvsya tvorchij pidjom U roboti trupi vzyav uchast vidatnij horeograf Yu N Grigorovich postavivishij v teatri balet Marna oberezhnist Luskunchik Don Kihot Lebedine ozero U 2004 roci opera Zagira Ismagilova Kahim turya stala laureatom Nacionalnoyi teatralnoyi premiyi Zolota maska v nominaciyi Krasha robota dirigenta U 2006 roci vistava Charivna flejta V A Mocarta u postanovci U Shvarca bula visunuta v troh nominaciyah Zolota maska Za pidtrimku nacionalnogo teatralnogo mistectva vruchena Prezidentu Respubliki Bashkortostan M G Rahimovu U 2007 roci na premiyu pretenduvala opera Dzhuzeppe Verdi Bal maskarad u p yati nominaciyah U 2008 roci premiyu Zolota maska v nominaciyi Za chest i gidnist otrimala narodna artistka SRSR Zajtuna Nasretdinova Za vidatnij vnesok u kulturni dosyagnennya Rada mizhnarodnogo biografichnogo centru Kembridzh Velika Britaniya prisudila Zajtuni Nasretdinovij pochesne zvannya Mizhnarodnij profesional U 2007 roci redakcijnoyu kolegiyeyu ta tvorchoyu radoyu zhurnalu Balet vona bula udostoyena prizu Dusha tancyu v nominaciyi Metr tancyu U 2008 roci prizom Dusha tancyu v nominaciyi Licar tancyu nagorodzhenij zasluzhenij artist Rosiyi narodnij artist Bashkortostanu Shamil Teregulov U 2006 roci teatru prisudzhena Premiya Uryadu Rosiyi imeni F Volkova v nominaciyi Krashij tvorchij kolektiv Vona bula vruchena na VII Mizhnarodnomu Volkovskomu festivali v Yaroslavli yakij buv vidkritij baletom Arkayim L Ismagilovoyi U 2008 roci kolektiv simfonichnogo orkestru uspishno vistupiv na gastrolyah u Pivdennij Koreyi i buv udostoyenij visokoyi nagorodi kopiyi Koroni Korejskogo imperatora U 2009 roci vidkrivsya Malij zal teatru Na nomu buli predstavleni novi vistavi Lyubovnij napij R Donicetti Vakhanaliya K Sen Sansa Valpurgiyeva nich Sh Guno Den narodzhennya Kota Leopolda B Savelyeva Tvorchi principi yaki formuvalisya protyagom semi desyatilit zhivut i rozvivayutsya Zaporuka uspihu teatru visokoprofesijni tvorchi kolektivi Artisti zakladu laureati diplomanti respublikanskih rosijskih i mizhnarodnih konkursiv volodari derzhavnih i respublikanskih premij Majstri sceni udostoyeni pochesnih zvan sered yakih 1 narodnij artist RF 7 zasluzheni artisti RF 4 zasluzheni diyachi mistectv RF 15 narodni artisti RB 50 zasluzheni artisti RB 4 zasluzheni diyachi mistectv RB FestivaliPochinayuchi z 1991 roku v Ufi za iniciativi Galini Oleksandrivni Belskoyi shorichno provodyatsya festivali opernogo mistectva Shalyapinski vechori v Ufi za uchastyu opernih zirok rosijskih i zarubizhnih teatriv Ideya viniknennya festivalyu pov yazana z opernim debyutom Fedora Shalyapina v Ufi 18 grudnya 1890 roku partiya Stolnika v operi Monyushka Galka U ramkah festivalyu na sceni Bashkirskogo derzhavnogo teatru operi ta baletu vistupali narodni artisti SRSR Irina Arhipova Vladislav P yavko i Mariya Biyeshu artisti z Latviyi Gruziyi Nimechchini solisti Bolshogo ta Mariyinskogo teatriv a takozh muzichnih teatriv Saratova Samari Permi ta inshih mist Rosiyi U grudni 2001 roku projshov yuvilejnij desyatij za rahunkom festival Vin vidkrivsya prem yeroyu operi Verdi Traviata na italijskij movi Iz bereznya 1993 roku prohodyat festivali baletnogo mistectva imeni Rudolfa Nuryeyeva Pershij festival organizovanij za propoziciyeyu pochesnogo prezidenta komitetu tancyu Mizhnarodnogo institutu teatru pri YuNESKO chlena Parizkoyi Akademiyi Tancyu Geroya Socialistichnoyi Praci narodnogo artista SRSR i RB Yuriya Grigorovicha i projshov za uchastyu jogo trupi Grigorovich balet Budivlya teatruBudivlya Bashkirskogo derzhavnogo teatru operi i baletu ye pam yatnikom istoriyi ta arhitekturi 20 stolittya Rishennya pro budivnictvo budivli v yakomu rozmishuyetsya teatr operi ta baletu bulo prijnyato v 1909 roci Do 50 richchya z dnya smerti pismennika S Aksakova bulo prijnyato rishennya pobuduvati na jogo chest Aksakovskij narodnij dim Zbir koshtiv na sporudzhennya budinku provodivsya po vsij Ufimskij guberniyi a piznishe Rosiyi Veliku dopomogu u zbori koshtiv nadav todishnij gubernator Ufi O S Klyucharov yakij ne shkoduvav ni sil ni chasu dlya osobistogo zboru koshtiv u zamozhnih osib Ufimskoyi guberniyi dlya sporudzhennya Aksakovskogo narodnogo domu Tak bagach A V Kuznyecov skarzhivsya sho gubernator sam kilka raziv priyizhdzhav potim nadsilav policmejstera pristava okolodochnogo i v pidsumku vin zaplativ raziv 30 Bulo predstavleno na konkurs 24 proekti Zhuri u Peterburzi vidibralo krashij proekt ufimskogo arhitektora P P Rudavskogo Inter yer budivli splanuvav arhitektor Bondarenko U 1909 roci vidbulasya urochista zakladka Aksakovskogo narodnogo domu Do 1914 roku chastina budinku bula pobudovana i v nij rozmistili biblioteku Zakladena v 1909 roci budivlya dovgo buduvalasya U 1914 roci bula zavershena ceglyana kladka i budivelniki pristupili do ozdoblyuvalnih robit U 1920 roci budivlya dobuduvali Budivlya maye dva fasadi u nomu poyednalisya dva stili z boku vulici Lenina panuye rosijskij klasicizm a z boku vulici Pushkina perevazhaye musulmanskij shidnij stil Vhidna chastina budinku virishena u viglyadi glibokogo balkona kozirka sho spirayetsya na chotiri ceglyani kvadratni koloni Golovnij fasad na rivni drugogo poverhu maye chotirikolonnij portik i kupol zi shpilem Pislya revolyuciyi 1917 roku deyakij chas u budivli znahodivsya gospital potim u pidvali Dramatichnij teatr i teatr lyalok Teatr yunogo glyadacha a z 1928 roku roztashovuvavsya Palac Praci U 1938 roci budivlya bula peredana Bashkirskomu derzhavnomu teatru operi ta baletu U 30 ti roki budivlyu bulo dobudovano U roki vijni v budivli rozmistilosya ob yednannya Bashnyeft a pislya vijni respublikanska rada profspilok ta biblioteka U 1987 roci v budivli provodilasya masshtabna rekonstrukciya Shob zvilniti miscya dlya pam yatnika V I Leninu buli zneseni paradni marmurovi shodi piznishe vidnovleni Zamist pam yatnika na stini buv rozmishenij barelyef V I Leninu Zaraz na comu misci dzerkalo Vnutrishni primishennya teatru prikrashayut veliki lyustri stvoreni za eskizami Nesterova U budivli ye velikij zal pid nazvoyu Greckij Do revolyuciyi jogo prikrashali antichni skulpturi Glyadacka zala teatru rozrahovana na 716 misc parter beletazh balkon galereya lozha Operi yaki vikonuyutsya v teatri bashkirskoyu ta italijskoyu movami zabezpechuyutsya perekladom na rosijsku movu Dvi zhinochi figuri vikuvani z midi Evterpa pokrovitelka lirichnoyi poeziyi i Terpsihora pokrovitelka tanciv vstanovleni v 1993 roci na budivli Teatru operi ta baletu Avtor robit skulptor Zilfat Raufovich Basirov 1927 2000 narodnij hudozhnik BARSR 17 bereznya 1998 roku bulo vidkrito barelyef Rudolfu Nuryeyevu na budivli Bashkirskogo derzhavnogo teatru operi ta baletu Same tut Rudolf Nuryeyev u 16 rokiv vpershe vijshov na scenu Avtor skulpturi V Lobanov Do budivli teatru primikaye Pushkinska aleya Iz 1949 roku na pochatku aleyi stoyav nini perenesenij byust O S Pushkina Aleya bula obnesena chavunnimi reshitkami a shob na aleyu ne pronikali z tvarinami na vhodi stoyala metaleva vertushka U chervni 2013 roku istorichna budivlya teatru zakrilas na rekonstrukciyu a 29 grudnya 2014 roku vidkrilasya svyatkovim koncertom v yakomu vzyali uchast providni solisti opernoyi ta baletnoyi trupi teatru Ildar Abdrazakov ta italijska spivachka Barbara Frittoli FotogalereyaVhid u Malij zal teatru Fasad teatru z boku vul Pushkina Barelyef Rudolfu Nuryeyevu Fragment fasadu teatru z boku vul Pushkina Pam yatna doshka na chest vistupu v budivli teatru M I Kalinina na 5 mu Vsebashkirskomu z yizdi Rad u 1923 rociHudozhnye kerivnictvoHudozhnij kerivnik Platonov Valerij Gnatovich zasluzhenij diyach mistectv Rosiyi narodnij artist Bashkortostanu laureat Nacionalnoyi teatralnoyi premiyi Zolota Maska Hudozhnij kerivnik baletnoyi trupi Kuvatova Leonora Safiyivna narodna artistka Rosiyi i Bashkortostanu laureat Derzhavnoyi premiyi im S Yulayeva V o golovnogo hormejstera Byelogonova Alfiya Rashitovna zasluzhenij pracivnik kulturi Bashkortostanu Golovnij hudozhnik Arslanov Rifhat Muhamedovich zasluzhenij diyach mistectv Rosiyi i Bashkortostanu profesor Hudozhnik po svitlu Chariyev Serdar Kurbandurdijovich Rezhiser Hismatullin Marat Magafurovich zasluzhenij diyach mistectv Bashkortostanu profesor Rezhiser Iksanova Ajsilu FatihivnaGolovni dirigentiAlterman Isaj Mojsejovich golovnij dirigent i hudozhnij kerivnik Bashkirskogo teatru operi ta baletu 1961 1966 Mutalov Gajnetdin Hajretdinovich 1973 1980 Makarov Artem Valentinovich 2011 2013 i z lipnya 2014 Anihanov Andrij Anatolijovich 2013 2014 Baletna trupaKuvatova Leonora Safiyivna hudozhnij kerivnik baletnoyi trupi narodna artistka Rosiyi i Bashkortostanu laureat Derzhavnoyi premiyi im S Yulayeva i premiyi zhurnalu Balet Dusha tancyu Mavlyukasova Gulsina Galimovna prima balerina narodna artistka Bashkortostanu diplomant i prizer mizhnarodnih konkursiv Manyapov Ildar Ildusovich prem yer zasluzhenij artist Bashkortostanu Sulejmanova Guzel Nayilivna prima balerina zasluzhena artistka Rosiyi narodna artistka Bashkortostanu laureat mizhnarodnih konkursiv laureat Derzhavnoyi premiyi im S Yulayeva ta Respublikanskoyi molodizhnoyi premiyi im Sh Babicha Fomina Olena Yuriyivna prima balerina narodna artistka Bashkortostanu Zakirova Rimma Rayisivna narodna artistka Bashkortostanu laureat premiyi Mizhnarodnoyi organizaciyi TyurKSOJ Muhametov Ruslan Radalijovich narodnij artist BashkortostanuOperna trupaKilmuhametov Oleg Zufarovich direktor opernoyi trupi zasluzhenij artist Bashkortostanu Orfeyeva Lyalya Gabdullivna dramatichne soprano narodna artistka Bashkortostanu Arginbayeva Svitlana Robertivna mecco soprano narodna artistka Bashkortostanu Nikanorova Tetyana Leonidivna mecco soprano narodna artistka Bashkortostanu Izhboldin Hamidulla Abdurahimovich dramatichnij tenor narodnij artist Bashkortostanu Abdulmanov Yamil Abdulahatovich bariton zasluzhenij artist Rosiyi ta Bashkortostanu laureat mizhnarodnogo konkursu laureat premij im M Akmulli i M Umetbayeva Askarov Salavat Ahmetovich bas narodnij artist Rosiyi i Bashkortostanu laureat Derzhavnoyi premiyi im S Yulayeva Sharipov Marat Sabitovich bas narodnij artist Tatarstanu zasluzhenij artist BashkortostanuHoreografiGrigorovich Yurij Mikolajovich narodnij artist SRSR narodnij artist Bashkortostanu laureat Leninskoyi i Derzhavnih premij SRSR Geroj Socialistichnoyi Praci akademik Gricaj Sergij Ivanovich zasluzhenij diyach mistectv Rosiyi laureat Derzhavnoyi premiyi Rosiyi Sankt Peterburg TrupaDo skladu trupi teatru u riznij chas vhodili Alterman Isaj Mojsejovich golovnij dirigent i hudozhnij kerivnik Bashkirskogo teatru operi ta baletu z 1961 po 1966 roki Ahmet Zaripov Marat Agzamovich dirigent Bashkirskogo teatru operi ta baletu z 1996 roku Basharov Rinat Ahkametdinovich 26 chervnya 1942 roku 19 veresnya 2007 roku spivak Narodnij artist RB 1997 Laureat Premiyi im F I Shalyapina 1993 Bakalejnikov Anatolij Mikolajovich golovnij rezhiser teatru berezen 1954 listopad 1957 berezen 1960 listopad 1963 Valitova Nabilya Gabdelhamidivna Voshak Yaroslav Antonovich 1921 1989 dirigent Bashkirskogo derzhavnogo teatru operi ta baletu z 1982 po 1983 roki Gazizova Zajtuna Sabirivna Idrisov Farit Fatihovich narodnij artist Bashkortostanu dirigent Bashkirskogo teatru operi ta baletu z 2005 roku Ilmar Lapinsh golovnij dirigent Bashkirskogo derzhavnogo teatru operi ta baletu z 1983 po 1984 roki Kim German Viktorovich zasluzhenij diyach mistectv Bashkortostanu dirigent Bashkirskogo derzhavnogo teatru operi ta baletu z 2001 roku Kulkov Semen Mikolajovich praktikant Bashkirskogo teatru operi ta baletu z 1997 po 2009 roki laureat Rosijskogo arfovogo suspilstva Konkursu arfistiv u Londoni 2003 Mizhnarodnogo festivalyu yunih solistiv u Moskvi 2003 diplomant Drugogo mizhnarodnogo festivalyu konkursu arfistiv imeni Viri Dulovoyi Lyudmilin Oleksij Anatolijovich golovnij dirigent Bashkirskogo teatru operi ta baletu z 2001 po 2003 roki Lyuter Robert Ernestovich golovnij dirigent Bashkirskogo teatru operi ta baletu z 2004 po 2006 roki Mutalov Gajnetdin Hajretdinovich narodnij artist BARSR 1969 zasluzhenij diyach mistectv Rosiyi 1980 pershij dirigent iz bashkir z 1973 po 1980 roki golovnij dirigent Bashkirskogo derzhavnogo teatru operi ta baletu Nasretdinova Zajtuna Agzamivna radyanska bashkirska balerina pedagog Narodna artistka SRSR 1955 Nuryeyev Rudolf Hametovich radyanskij i britanskij artist baletu baletmejster Platonov Valerij Gnatovich golovnij dirigent i hudozhnij kerivnik Bashkirskogo teatru operi ta baletu z 1991 po 2001 roki hudozhnij kerivnik iz 2014 roku Rajcin Oskar Mojsejovich do 1948 dirigent hormejster teatru odin iz organizatoriv Teatru operi ta baletu horovogo tovaristva BARSR Rutter Valerij Dmitrovich golovnij dirigent Bashkirskogo derzhavnogo teatru operi ta baletu Sabitov Nariman Gilyazetdinovich golovnij dirigent teatru 1953 1967 Saligaskarova Magafura Galiullivna bashkirska operna spivachka mecco soprano Zasluzhena artistka Bashkirskoyi ARSR 1949 i RRFSR 1955 Narodna artistka Bashkirskoyi ARSR 1951 i RRFSR 1957 Slavinskij Petro Mihajlovich golovnij dirigent i hudozhnij kerivnik Bashkirskogo teatru operi ta baletu z 1938 po 1945 roki Teregulov Shamil Ahmedovich golovnij baletmejster Bashkirskogo derzhavnogo teatru operi ta baletu 1990 2008 Narodnij artist BARSR 1985 Tokaryev Petro Mihajlovich narodnij artist RB Hambalyeyeva Alfiya Sayarivna bashkirska operna spivachka dramatichne soprano Zasluzhena artistka Respubliki Bashkortostan 1996 Habibullin Gabdrahman Sulejmanovich narodnij artist BARSR RRFSR Chernishova Nonna Oleksandrivna koncertmejster orkestru Bashkirskogo teatru operi ta baletu v 1970 90 ti roki Shetinina Emma Volodimirivna solistka orkestru Bashkirskogo teatru operi ta baletu z 1991 roku Zasluzhena artistka Bashkortostanu 2013 Yakupov Raushan Ahmetovich dirigent Bashkirskogo teatru operi ta baletu z 1998 roku Ilyasova Zuhra Hamitivna solistka baletu narodna artistka RB i RT MuzejU foye teatru 1940 rik Na pershomu poversi teatru roztashovanij muzej istoriyi teatru Muzej stvorenij v 1993 roci za iniciativoyu direktora teatru narodnogo artista Rosiyi ta Bashkortostanu Radika Garyeyeva U muzeyi predstavleni osobisti rechi znamenitih artistiv nagorodi kolektivu eskizi i maketi dekoracij teatralni kostyumi fotografiyi ta afishi do spektakliv 1930 1970 h rokiv Do 130 richchya z dnya narodzhennya Fedora Shalyapina v 2003 roci stvoreno stend prisvyachenij tvorchosti rosijskogo spivaka U vistavkovomu zali Ermitazh na drugomu poversi teatru znahoditsya muzej Rudolf Nuryeyev vidkritij v 2008 roci do 70 richchya z dnya narodzhennya znamenitogo spivvitchiznika Osnovu ekspoziciyi skladayut 156 artefaktiv iz zhittya i tvorchosti genialnogo tancivnika XX stolittya podarovanih teatru Mizhnarodnim fondom im R Nuryeyeva vid imeni Uryadu Spoluchenogo Korolivstva Velikoyi Britaniyi Cikavi faktiIz 2010 roku vidayetsya gazeta Bashkirskogo derzhavnogo teatru operi ta baletu Aksakovskij dim Tirazh gazeti 999 ekz Pershim timchasovo vikonuyuchim obov yazki direktora teatru buv M H Halimov a z 11 veresnya 1940 roku Timer Bulat Gubajovich Imashev sho sumishav obov yazki direktora ta rezhisera Div takozhLiteraturaZhilenko N A Gran pa bashkirskogo baleta izd Novyj stil 2007 Hajrullin R Mastera opernogo iskusstva Bashkirii Ufa 1963 Hajrullin R Mastera baletnogo iskusstva Bashkirii Ufa 1963 Saitov S Tanec likuyushij Ufa 1968 Ahmadeev G N Bashkirskij balet Muzyka kompozitorov BASSR SSSR i okruga Galle GDR Ufa 1990 Bashkirskaya enciklopediya Gl red M A Ilgamov t 1 A B 2005 624 s ISBN 5 88185 053 X t 2 V Zh 2006 624 s ISBN 5 88185 062 9 t 3 Z K 2007 672 s ISBN 978 5 88185 064 7 t 4 L O 2008 672 s ISBN 978 5 88185 068 5 t 5 P S 2009 576 s ISBN 978 5 88185 072 2 t 6 Sovety nar hozyajstva U 2010 544 s ISBN 978 5 88185 071 5 t 7 F Ya 2011 624 s nauch izd Bashkirskaya enciklopediya g Ufa PrimitkiYevropejska teatralna arhitektura Arts and Theatre Institute d Track Q12021673d Track Q43003820 Arhiv originalu za 16 sichnya 2014 Procitovano 11 travnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 16 sichnya 2014 Procitovano 11 travnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Zhuravlinaya pesn YouTube Procitovano 30 kvitnya 2013 Arhiv originalu za 5 bereznya 2016 Procitovano 11 travnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 24 veresnya 2016 Procitovano 11 travnya 2019 Arhiv originalu za 23 lyutogo 2014 Procitovano 11 travnya 2019 Arhiv originalu za 5 bereznya 2016 Procitovano 11 travnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya fyrqjpg jpg 1329x1772 pixels Arhiv originalu za 12 sichnya 2014 Procitovano 11 travnya 2019 PosilannyaOficijnij sajt teatru 11 travnya 2019 u Wayback Machine http www vatandash ru index php article 2240 12 kvitnya 2015 u Wayback Machine