Íльгюциемс (латис. Iļģuciems, нім. Ilgezeem) — мікрорайон у складі Риги, до якого входить частина міста під назвою Нордекі (латис. Nordeķi). Він знаходиться дещо північніше від центральних мікрорайонів . Межує з мікрорайонами Спілве, Кіпсала (не має сухопутного сполучення), Дзирциемс та Іманта. Межами мікрорайону Ільгюциемс є залізнична дуга, лінія від перехрестя вулиці Волеру і до Даугави, , вулиці Твайконю, Ліліяс, Дагмарас, Слокас та залізнична лінія Засулаукс—Болдерая. До південної частини мікрорайону входить житловий масив Грівас (латис. Grīvas dzīvojamais masīvs). Головними вулицями мікрорайону є вулиці Дзірцієма, Дагмарас, Даугавгрівас, Буллю та Лідоню.
Ільгюциемс | ||||
![]() Вулиця Буллю, 2009 рік | ||||
Загальна інформація | ||||
---|---|---|---|---|
56°58′07″ пн. ш. 24°03′55″ сх. д. / 56.9686694° пн. ш. 24.0654306° сх. д.Координати: 56°58′07″ пн. ш. 24°03′55″ сх. д. / 56.9686694° пн. ш. 24.0654306° сх. д. | ||||
Країна | ![]() | |||
Район | Рига | |||
Адмінодиниця | d | |||
Водойма | Даугава | |||
Площа | 2,442 квадратний кілометр | |||
Населення | 24 365 (2018) | |||
Поштовий індекс | LV-1007, LV-1055 | |||
Парки | [lv] | |||
Транспорт | ||||
Автобус | 3, 13, 30, 54 маршрутне таксі 244, 246 | |||
Трамвай | 5 | |||
Тролейбус | 9, 25 | |||
![]() | ||||
Карта | ||||
|
Один з найстаріших мікрорайонів міста.
Загальна площа мікрорайону Ільгюциемс становить 2,442 км², що є приблизно вдвічі більшим за середній показник площі мікрорайонів у Ризі, але таким чином цей мікрорайон легше асоціювати з об'єднаною просторовою і функціональною одиницею. Довжина меж мікрорайону за периметром складає 6 534 м.
Історія
Найдавніше поселення на цій місцевості утворилося на землях, що належали монастирю Святого Духа — навпроти північного кінця острова Кіпсала, між шляхом, що вів з Риги до Даугавгріви та Зундсом (Малою Даугавою). Їх у 1226 році передав монастирю папський легат [de]. Спочатку це була невелика садиба з господарськими будівлями, яку нижньонімецькою мовою називали «подвір'ям Святого Духа» (нім. Hiligen geest hove, Heiligen Geist Hof). Звідси пізніше утворилася сучасна назва місцевості — спочатку найближчі околиці почали називати німецькою Хілігзеем (нім. Hiligzeem), а на початку ХІХ століття — Ілгезеем (нім. Ilgezeem), або ж латиською Ільгюциемс (латис. Iļģuciems).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems1TDBKTk1EZ3dNamRCYlM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFFrMHdPREF5TjBGdExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У XVII столітті на землях Ільгюциемської садиби утворилося невелике поселення: його мешканцями були переважно латиші, які займалися садівництвом і рибальством. Поступово сформувався і прошарок заможних латишів, які займалися транспортуванням, сортуванням і зважуванням товарів. Під час Великої Північної війни поселення було зруйноване, але згодом кількість його мешканців поступово відновилася. Однією з причин повільного розвитку була власне річка Даугава, яка під час повені затоплювала частини свого лівого берега та зносила із собою будинки, худобу та людей. [lv] доручив розробити проект укріплення лівого берега Даугави, і у другій половині XVIII століття уздовж обох берегів річки було споруджено кам'яні дамби. Наприкінці XVIII століття тут налічувалося вже 40 осель. У 1667 році була заснована Зундська школа, а друга з'явилася у 1689 році.
Через цю місцевість проходили два важливі шляхи — шлях до мизи Буллю, яким можна було дістатися з Риги до Курляндії, та шлях, який пролягав через невелике поселення Ільгюциемс до Болдераї і Даугавгрівської фортеці. Пізніше ці шляхи стали головними вулицями Ільгюциемса — вулицею Буллю і вулицею Даугавгрівас.
Старий Ільгюциемс межував з територіями [lv]. Ця миза була збудована у XVII столітті і знаходилася у кінці сучасної вулиці Балтас. Назва мизи неодноразово змінювалася залежно від прізвищ її власників: у другій половині XVIII століття її називали мизою Дала, пізніше — мизою Меллера, а у ХІХ столітті вона отримала назву миза Балта (букв. «Біла садиба»). З цією садибою пов'язані численні відомі особистості, які проводили тут літо — професор Латвійського університету П. Юревич, авіатор Г. Цукурс, письменник В. Еглітіс та інші. На території між сучасними вулицями Спілвес та Лідоню, разом з мизою Балта ще у 1930-х рр. знаходився вкритий лісом пагорб, що мав назву Озолкалнс (букв. «Дубова гора»), на якому були облаштоване місце для поховання колишніх власників садиби. На незабудованих територіях біля мизи у 1925 році було закладено два сімейні сади. Будівлі ансамблю центру садиби не збереглися — вони були зруйновані наприкінці Другої світової війни. За радянських часів парк біля мизи також був спустошений і згодом забудований панельними будівлями.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE0TDAxdmNtNXBibWN5TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxTmIzSnVhVzVuTWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
На території Ільгюциемса також знаходилася [lv], власником якої у 1690-х рр. став бургомістр Риги Віте фон Нордек; з того часу ця садиба стала носити його ім'я (у різні часи її називали мизою Фогеля, Граве і Рейма — згідно з прізвищами власників). Колись у власність мизи входили 185 га землі, які використовували здебільшого для вирощування зерна. У ХІХ столітті велику частину цієї території поділили на забудовані ділянки, незабудованою лишилася лише територія ансамблю центру садиби з великим парком. Велику частину будівель садиби було знесено у 1968 році під час розширення вулиці Буллю. З усієї забудови центру мизи Нордекю з XVIII столітті збереглося лише три споруди. Крита споруда навпроти повороту вулиці та вхідний портик з подвійними колонами і фронтоном були збудовані у ХІХ столітті, але обидві одноповерхові прибудови у кінці будівлі з'явилися на межі ХІХ–ХХ століть. Дерев'яний садовий будиночок виконаний у простих архітектурних формах: вона має високий і виразний фундамент з кругляку та відкритий погріб. Друга житлова споруда садиби, одноповерхова кам'яна будівля з критою мансардою, споруджена у 1910 році за проектом архітектора Г. Піранга. За часів радянської окупації до початку 1990-х рр. у будівлях мизи були житлові квартири. У 1875 році на території мизи Нордекю було відкрито єврейський молитовний будинок. Ландшафтний парк мизи був розбитий у XVIII столітті, він займав 3,6 га і вважався одним з найстаріших парків Риги. Свого часу тут діяв лісорозсадник, а на околиці парку були три ставки, у яких водилася риба. У парку наявне велике різноманіття дерев і насаджень — більше, ніж 30 чужоземних та 15 місцевих видів дерев: дуби, чорні вільхи, сибірські кедрові сосни, голландські липи, берези, клени, робінії, польські модрини, кедрові сосни, гірські сосни, сербські ялини тощо.
24 грудня 1786 року Ільгюциемс у якості складової частини третього (тоді Єлгавського) передмістя приєднали до Риги. Тим не менше рижанам все ще було складно діставатися лівого берега Даугави. Справжньою частиною Риги Пардаугава стала лише після спорудження другого залізничного моста (перший був побудований у 1872 році) та трамвайної лінії на початку ХХ століття. Також у 1926 році для обслуговування місцевого цементного заводу було прокладено залізничну лінію, на якій був відкритий [et].
На початку ХІХ століття Ільгюциемс все ще лишався малозаселеним: у 1816 році тут налічувалася 71 оселя, у яких проживало 450 мешканців. Наприкінці XVIII століття тут починають споруджувати численні фабрики і мануфактури, а у ХІХ столітті тут відбувалося швидке утворення промислової зони. Її розвитку сприяла близькість Даугавгрівського порту, і невдовзі тут почали будувати кам'яні будинки. У 1794 році в Ільгюциемсі почала діяти відома мануфактура Лодера, будівля якої на вулиці Твайконю збереглася і після Другої світової війни. На території мизи Нордекю у 1797–1808 рр. підприємець Фогель збудував перший з трьох паперових млинів Риги. У 1845 році Е. Шмідт створив в Ільгюциемсі фабрику з виробництва гвинтів, яку інженер Г. Гекер пізніше реорганізував у машинобудівний завод. На фабриці з розробки механізмів була встановлена велика парова машина потужністю у 10 кінських сил.
Одним із найбільших підприємств було акціонерне товариство «Tekstil», яке займало квартал між мизою Балта (сучасною вулицею Балта), вулицями Рієксту і Пілтенес. Виробництво було споруджене у 1894–1899 рр. за проектом архітектора Г. Р. Вінклера та інженера Е. фон Тромповскі. Свого часу на найбільшому ризькому текстильновиробничому підприємстві, на якому працювало 850 робітників, виготовляли різні вовняні тканини. Тут виконувався повний процес виробництва, починаючи з прядіння вовни, обробки пряжі, ткання, фарбування і закінчуючи апретуванням тканин. Під час Першої світової війни фабрику перенесли, а велику частину робітників евакуювали до Росії. Після війни у 1923 році роботу підприємства було відновлено і виробництво вовняних тканин продовжилося. Пізніше його перетворили на нове акціонерне товариство «Rīgas tekstils» («Ризький текстиль»). Після приватизації у 1990-х рр. на ці території працюють різноманітні підприємства.
На території між Зундсом і вулицею Даугавгрівас (вул. Даугавгрівас, 77) до 1920-х рр. працювали красильні «Kerkovius & Co», але потім вони перейшли у власність Першої ризької фабрики глиняних виробів. У 1930-х рр. вона опинилася на території заснованого приблизно 1884 року акціонерного товариства «Iļģeciema stikla fabrikas» («Ільгєціємська скляна фабрика»). З 1960 року Ільгєціємська скляна фабрика була головним підприємством творчого об'єднання «Latvijas stikls» («Латвійське скло»), яке після відновлення незалежності країни було перетворене на державне підприємство «Latvijas stikls», але на межі ХХ–ХХІ століть воно було приватизоване. Поруч з нею (вул. Даугавгрівас, 83/89) до початку ХХ століття знаходилася лісопильня «Lomani & Co» (раніше лісопильня Г. Ломана, заснована у 1872 році, свого часу була однією з найбільших лісопилень Латвії). Наприкінці 1930-х рр. частину цієї території придбало акціонерне товариство «Vairogs» та облаштувало тут механічну та деревообробні майстерні.
1 травня 1892 року міський уряд відкрив Ільгюциемський ринок на перехресті вулиць Даугавгрівас і Твайконю. Вже через 4 роки ринкову площу довелося розширити. У виставлених в ряд дерев'яних будиночках можна було купити різноманітні продукти і продовольчі товари. Один раз на тиждень сюди приїжджали селяни з околиць міста та продавали свої товари прямо з возів або саней.
Перші фрагментарні проекти планування Ільгюциемса були розроблені на початку 1920-х та у 1930-х рр., але у 1950-х рр. для робітників Ризького цементно-шиферного заводу були споруджені перші типові житлові будівлі (303-тя серія, арх. В. Рамане, Е. Калниня). У 1960-х рр. в Ільгюциемсі був збудований новий багатоповерховий житловий район.
Детальний план комплексної реконструкції району був розроблений у 1968 році інститутом «Pilsētprojekts» («Міськпроект») (арх. Р. Леліс, Л. Мунтере, Р. Пайкуне). Проект передбачав радикальну реконструкцію району, створення нової мережі вулиць, 3 мікрорайонів, громадський центр та районний парк на території ансамблю мизи Нордекю.
Поруч з пагорбом Дзегужкалнс знаходиться костел святого Йосипа. Спочатку його збиралися будувати у , але на той час там почалося спорудження іншої католицької церкви. Тому для костелу використали вже існуючу будівлю площею 78 м2, яке до того було кінозалом, а ще раніше складом; перше богослужіння відбулося тут у 1943 році. Проте після війни будівництво було призупинене і вежу костелу врешті-решт збудували лише у 1980-х рр.
Також в Ільгюциемсі народився і певний час жив Раймонд Паулс.
Географія
Мінімальна висота поверхні рельєфу мікрорайону дорівнює рівню моря, оскільки невелика частина сході мікрорайону прилягає до Даугави (Зундського каналу). Максимальна висота поверхні рельєфу у мікрорайоні складає 14 м над рівнем моря. Загалом рельєф мікрорайону Ільгюциемс є пласким. Переважно мікрорайон розміщений на висоті 3—5 м над рівнем моря, але у його північній частині існують два дюнні пагорби, які досягають висоти у 14 м над рівнем моря і є початком Нордекю-Калнціємської дюнної гряди.
З точки зору геоморфології Ільгюциемс розташований у декількох мікрорайонах. Північна його частина прилягає до території лугів Спілве з алювіальними відкладеннями. Частина, прилегла до Зундса, знаходиться у мікрорайоні пойм внутрішньої дельти Даугави. Центральна і південна частини входять до мікрорайону Пардаугавської пласкої рівнини, а північно-східна частина — до геоморфологічного мікрорайону Нордекю-Калнціємської дюнної гряди.
Поверхневі водні об'єкти в Ільгюциемсі займають дуже малу площу — загалом лише 1,35 га. Сюди входить фрагмент Зундського каналу на сході мікрорайону та ставок парка Нордекю. Природні території та насадження займають 2,7 % території (6,5 га), але жодна з них не є природною територією, що перебуває під особливим захистом. Велика окрема природна територія з насадженнями в Ільгюциемсі — [lv] — знаходиться у південній частині мікрорайону.
Освіта
Станом на 2017 рік у таких мікрорайонах , як Дзирциемс, Агенскалнс та Ільгюциемс, діяли дві державні гімназії і сім середніх шкіл, хоча кількість учнів (568) була достатньою лише у двох середніх школах. Враховуючи розміщення місць проживання учнів та індекси обов'язкового централізованого іспиту (OCE) у школах мікрорайону — 34-й (50,1 %) і 41-й середній школах (50,5 %), а також Ільгюциемській середній школі (33,1 %), було запропоновано створити дві середні школи на місці цих семи середніх шкіл.
Транспорт
Трамвай
- № 5: Ільгюциемс—
Тролейбус
- № 9: площа Стаціяс (Привокзальна)—Ільгюциемс
- № 25: вулиця Брівібас—Ільгюциемс
Автобус
Галерея
- вулиця Лідоню
- вулиця Буллю
- вулиця Скуєнес
- вулиця Цемента
- вулиця Бенес
- Костел св. Йосипа
Див. також
Примітки
- Normunds Strautmanis and Maija Rozīte, "ASSESSMENT OF EUROPEAN COMMISSION'S [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] [sic]REGIONAL POLICY IMPACT ON REAL ESTATE INVESTMENT IN A POST-SOVIET CITY: CASE STUDY OF SELECTED NEIGHBOURHOODS IN RIGA, LATVIA, European Integration Studies no. 6 (2012)
- No Spilves līdz Zundam 14.—20. gs. (izstādes katalogs), Sastādītāja Dr. Pārsla Pētersone. — Rīga, 1999.- 8. lpp. [ 17 січня 2014 у Wayback Machine.] (turpmāk — No Spilves līdz Zundam.)
- No Spilves līdz Zundam. — 12. lpp.
- Rīgas ielas (encikl.), sast. Zalcmanis R., Pētersons B., Pētersone I., Sīpola I. — Rīga, 2008., 2.sēj. — 25. lpp. (turpmāk — Rīgas ielas)
- No Spilves līdz Zundam. — 14. lpp.
- No Spilves līdz Zundam. — 15. lpp.
- No Spilves līdz Zundam. — 24. lpp.
- Rīgas ielas — 188. lpp.
- No Spilves līdz Zundam. — 18. lpp.
- Rīgas ielas — 24. lpp.
- No Spilves līdz Zundam. — 19. lpp.
- Rīgas ielas — 245. lpp
- Pēteris Jērāns (redaktors). Rīga: enciklopēdija. Rīga: Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1988. 319. lpp.
- Pēteris Jērāns (redaktors). Rīga: enciklopēdija. Rīga: Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1988.
- Rīgā skolēnu pietiek 42 vidusskolu nokomplektēšanai, secina pētījumā [ 16 жовтня 2018 у Wayback Machine.] 2017. gada 25. oktobrī
Джерела
- Энциклопедия «Рига». Рига: Главная редакция энциклопедий, 1989 — стр. 339—340
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Ільгюциемс |
- Домашня сторінка Департаменту міського розвитку Ризької думи [ 19 квітня 2019 у Wayback Machine.]
- Портал Ризького самоврядування [ 11 жовтня 2003 у Wayback Machine.]
- Ільгюциемс на сайті apkaimes.lv [ 10 серпня 2010 у Wayback Machine.]
- Ільгюциемс на сайті Cita riga [ 29 січня 2019 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ilgyuciems latis Ilguciems nim Ilgezeem mikrorajon u skladi Rigi do yakogo vhodit chastina mista pid nazvoyu Nordeki latis Nordeki Vin znahoditsya desho pivnichnishe vid centralnih mikrorajoniv Mezhuye z mikrorajonami Spilve Kipsala ne maye suhoputnogo spoluchennya Dzirciems ta Imanta Mezhami mikrorajonu Ilgyuciems ye zaliznichna duga liniya vid perehrestya vulici Voleru i do Daugavi vulici Tvajkonyu Liliyas Dagmaras Slokas ta zaliznichna liniya Zasulauks Bolderaya Do pivdennoyi chastini mikrorajonu vhodit zhitlovij masiv Grivas latis Grivas dzivojamais masivs Golovnimi vulicyami mikrorajonu ye vulici Dzirciyema Dagmaras Daugavgrivas Bullyu ta Lidonyu IlgyuciemsVulicya Bullyu 2009 rik Zagalna informaciya 56 58 07 pn sh 24 03 55 sh d 56 9686694 pn sh 24 0654306 sh d 56 9686694 24 0654306 Koordinati 56 58 07 pn sh 24 03 55 sh d 56 9686694 pn sh 24 0654306 sh d 56 9686694 24 0654306Krayina LatviyaRajon RigaAdminodinicya dVodojma DaugavaPlosha 2 442 kvadratnij kilometrNaselennya 24 365 2018 Poshtovij indeks LV 1007 LV 1055Parki lv Transport Avtobus 3 13 30 54 marshrutne taksi 244 246Tramvaj 5Trolejbus 9 25 Karta Ilgyuciems u Vikishovishi Odin z najstarishih mikrorajoniv mista Zagalna plosha mikrorajonu Ilgyuciems stanovit 2 442 km sho ye priblizno vdvichi bilshim za serednij pokaznik ploshi mikrorajoniv u Rizi ale takim chinom cej mikrorajon legshe asociyuvati z ob yednanoyu prostorovoyu i funkcionalnoyu odiniceyu Dovzhina mezh mikrorajonu za perimetrom skladaye 6 534 m IstoriyaNajdavnishe poselennya na cij miscevosti utvorilosya na zemlyah sho nalezhali monastiryu Svyatogo Duha navproti pivnichnogo kincya ostrova Kipsala mizh shlyahom sho viv z Rigi do Daugavgrivi ta Zundsom Maloyu Daugavoyu Yih u 1226 roci peredav monastiryu papskij legat de Spochatku ce bula nevelika sadiba z gospodarskimi budivlyami yaku nizhnonimeckoyu movoyu nazivali podvir yam Svyatogo Duha nim Hiligen geest hove Heiligen Geist Hof Zvidsi piznishe utvorilasya suchasna nazva miscevosti spochatku najblizhchi okolici pochali nazivati nimeckoyu Hiligzeem nim Hiligzeem a na pochatku HIH stolittya Ilgezeem nim Ilgezeem abo zh latiskoyu Ilgyuciems latis Ilguciems Ilgyuciems u HIH stolitti iz zibrannya de U XVII stolitti na zemlyah Ilgyuciemskoyi sadibi utvorilosya nevelike poselennya jogo meshkancyami buli perevazhno latishi yaki zajmalisya sadivnictvom i ribalstvom Postupovo sformuvavsya i prosharok zamozhnih latishiv yaki zajmalisya transportuvannyam sortuvannyam i zvazhuvannyam tovariv Pid chas Velikoyi Pivnichnoyi vijni poselennya bulo zrujnovane ale zgodom kilkist jogo meshkanciv postupovo vidnovilasya Odniyeyu z prichin povilnogo rozvitku bula vlasne richka Daugava yaka pid chas poveni zatoplyuvala chastini svogo livogo berega ta znosila iz soboyu budinki hudobu ta lyudej lv doruchiv rozrobiti proekt ukriplennya livogo berega Daugavi i u drugij polovini XVIII stolittya uzdovzh oboh beregiv richki bulo sporudzheno kam yani dambi Naprikinci XVIII stolittya tut nalichuvalosya vzhe 40 osel U 1667 roci bula zasnovana Zundska shkola a druga z yavilasya u 1689 roci Cherez cyu miscevist prohodili dva vazhlivi shlyahi shlyah do mizi Bullyu yakim mozhna bulo distatisya z Rigi do Kurlyandiyi ta shlyah yakij prolyagav cherez nevelike poselennya Ilgyuciems do Bolderayi i Daugavgrivskoyi forteci Piznishe ci shlyahi stali golovnimi vulicyami Ilgyuciemsa vuliceyu Bullyu i vuliceyu Daugavgrivas Starij Ilgyuciems mezhuvav z teritoriyami lv Cya miza bula zbudovana u XVII stolitti i znahodilasya u kinci suchasnoyi vulici Baltas Nazva mizi neodnorazovo zminyuvalasya zalezhno vid prizvish yiyi vlasnikiv u drugij polovini XVIII stolittya yiyi nazivali mizoyu Dala piznishe mizoyu Mellera a u HIH stolitti vona otrimala nazvu miza Balta bukv Bila sadiba Z ciyeyu sadiboyu pov yazani chislenni vidomi osobistosti yaki provodili tut lito profesor Latvijskogo universitetu P Yurevich aviator G Cukurs pismennik V Eglitis ta inshi Na teritoriyi mizh suchasnimi vulicyami Spilves ta Lidonyu razom z mizoyu Balta she u 1930 h rr znahodivsya vkritij lisom pagorb sho mav nazvu Ozolkalns bukv Dubova gora na yakomu buli oblashtovane misce dlya pohovannya kolishnih vlasnikiv sadibi Na nezabudovanih teritoriyah bilya mizi u 1925 roci bulo zakladeno dva simejni sadi Budivli ansamblyu centru sadibi ne zbereglisya voni buli zrujnovani naprikinci Drugoyi svitovoyi vijni Za radyanskih chasiv park bilya mizi takozh buv spustoshenij i zgodom zabudovanij panelnimi budivlyami Ranok u parku Nordekyu Na teritoriyi Ilgyuciemsa takozh znahodilasya lv vlasnikom yakoyi u 1690 h rr stav burgomistr Rigi Vite fon Nordek z togo chasu cya sadiba stala nositi jogo im ya u rizni chasi yiyi nazivali mizoyu Fogelya Grave i Rejma zgidno z prizvishami vlasnikiv Kolis u vlasnist mizi vhodili 185 ga zemli yaki vikoristovuvali zdebilshogo dlya viroshuvannya zerna U HIH stolitti veliku chastinu ciyeyi teritoriyi podilili na zabudovani dilyanki nezabudovanoyu lishilasya lishe teritoriya ansamblyu centru sadibi z velikim parkom Veliku chastinu budivel sadibi bulo zneseno u 1968 roci pid chas rozshirennya vulici Bullyu Z usiyeyi zabudovi centru mizi Nordekyu z XVIII stolitti zbereglosya lishe tri sporudi Krita sporuda navproti povorotu vulici ta vhidnij portik z podvijnimi kolonami i frontonom buli zbudovani u HIH stolitti ale obidvi odnopoverhovi pribudovi u kinci budivli z yavilisya na mezhi HIH HH stolit Derev yanij sadovij budinochok vikonanij u prostih arhitekturnih formah vona maye visokij i viraznij fundament z kruglyaku ta vidkritij pogrib Druga zhitlova sporuda sadibi odnopoverhova kam yana budivlya z kritoyu mansardoyu sporudzhena u 1910 roci za proektom arhitektora G Piranga Za chasiv radyanskoyi okupaciyi do pochatku 1990 h rr u budivlyah mizi buli zhitlovi kvartiri U 1875 roci na teritoriyi mizi Nordekyu bulo vidkrito yevrejskij molitovnij budinok Landshaftnij park mizi buv rozbitij u XVIII stolitti vin zajmav 3 6 ga i vvazhavsya odnim z najstarishih parkiv Rigi Svogo chasu tut diyav lisorozsadnik a na okolici parku buli tri stavki u yakih vodilasya riba U parku nayavne velike riznomanittya derev i nasadzhen bilshe nizh 30 chuzhozemnih ta 15 miscevih vidiv derev dubi chorni vilhi sibirski kedrovi sosni gollandski lipi berezi kleni robiniyi polski modrini kedrovi sosni girski sosni serbski yalini tosho 24 grudnya 1786 roku Ilgyuciems u yakosti skladovoyi chastini tretogo todi Yelgavskogo peredmistya priyednali do Rigi Tim ne menshe rizhanam vse she bulo skladno distavatisya livogo berega Daugavi Spravzhnoyu chastinoyu Rigi Pardaugava stala lishe pislya sporudzhennya drugogo zaliznichnogo mosta pershij buv pobudovanij u 1872 roci ta tramvajnoyi liniyi na pochatku HH stolittya Takozh u 1926 roci dlya obslugovuvannya miscevogo cementnogo zavodu bulo prokladeno zaliznichnu liniyu na yakij buv vidkritij et Na pochatku HIH stolittya Ilgyuciems vse she lishavsya malozaselenim u 1816 roci tut nalichuvalasya 71 oselya u yakih prozhivalo 450 meshkanciv Naprikinci XVIII stolittya tut pochinayut sporudzhuvati chislenni fabriki i manufakturi a u HIH stolitti tut vidbuvalosya shvidke utvorennya promislovoyi zoni Yiyi rozvitku spriyala blizkist Daugavgrivskogo portu i nevdovzi tut pochali buduvati kam yani budinki U 1794 roci v Ilgyuciemsi pochala diyati vidoma manufaktura Lodera budivlya yakoyi na vulici Tvajkonyu zbereglasya i pislya Drugoyi svitovoyi vijni Na teritoriyi mizi Nordekyu u 1797 1808 rr pidpriyemec Fogel zbuduvav pershij z troh paperovih mliniv Rigi U 1845 roci E Shmidt stvoriv v Ilgyuciemsi fabriku z virobnictva gvintiv yaku inzhener G Geker piznishe reorganizuvav u mashinobudivnij zavod Na fabrici z rozrobki mehanizmiv bula vstanovlena velika parova mashina potuzhnistyu u 10 kinskih sil Odnim iz najbilshih pidpriyemstv bulo akcionerne tovaristvo Tekstil yake zajmalo kvartal mizh mizoyu Balta suchasnoyu vuliceyu Balta vulicyami Riyekstu i Piltenes Virobnictvo bulo sporudzhene u 1894 1899 rr za proektom arhitektora G R Vinklera ta inzhenera E fon Trompovski Svogo chasu na najbilshomu rizkomu tekstilnovirobnichomu pidpriyemstvi na yakomu pracyuvalo 850 robitnikiv vigotovlyali rizni vovnyani tkanini Tut vikonuvavsya povnij proces virobnictva pochinayuchi z pryadinnya vovni obrobki pryazhi tkannya farbuvannya i zakinchuyuchi apretuvannyam tkanin Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni fabriku perenesli a veliku chastinu robitnikiv evakuyuvali do Rosiyi Pislya vijni u 1923 roci robotu pidpriyemstva bulo vidnovleno i virobnictvo vovnyanih tkanin prodovzhilosya Piznishe jogo peretvorili na nove akcionerne tovaristvo Rigas tekstils Rizkij tekstil Pislya privatizaciyi u 1990 h rr na ci teritoriyi pracyuyut riznomanitni pidpriyemstva Na teritoriyi mizh Zundsom i vuliceyu Daugavgrivas vul Daugavgrivas 77 do 1920 h rr pracyuvali krasilni Kerkovius amp Co ale potim voni perejshli u vlasnist Pershoyi rizkoyi fabriki glinyanih virobiv U 1930 h rr vona opinilasya na teritoriyi zasnovanogo priblizno 1884 roku akcionernogo tovaristva Ilgeciema stikla fabrikas Ilgyeciyemska sklyana fabrika Z 1960 roku Ilgyeciyemska sklyana fabrika bula golovnim pidpriyemstvom tvorchogo ob yednannya Latvijas stikls Latvijske sklo yake pislya vidnovlennya nezalezhnosti krayini bulo peretvorene na derzhavne pidpriyemstvo Latvijas stikls ale na mezhi HH HHI stolit vono bulo privatizovane Poruch z neyu vul Daugavgrivas 83 89 do pochatku HH stolittya znahodilasya lisopilnya Lomani amp Co ranishe lisopilnya G Lomana zasnovana u 1872 roci svogo chasu bula odniyeyu z najbilshih lisopilen Latviyi Naprikinci 1930 h rr chastinu ciyeyi teritoriyi pridbalo akcionerne tovaristvo Vairogs ta oblashtuvalo tut mehanichnu ta derevoobrobni majsterni 1 travnya 1892 roku miskij uryad vidkriv Ilgyuciemskij rinok na perehresti vulic Daugavgrivas i Tvajkonyu Vzhe cherez 4 roki rinkovu ploshu dovelosya rozshiriti U vistavlenih v ryad derev yanih budinochkah mozhna bulo kupiti riznomanitni produkti i prodovolchi tovari Odin raz na tizhden syudi priyizhdzhali selyani z okolic mista ta prodavali svoyi tovari pryamo z voziv abo sanej Pershi fragmentarni proekti planuvannya Ilgyuciemsa buli rozrobleni na pochatku 1920 h ta u 1930 h rr ale u 1950 h rr dlya robitnikiv Rizkogo cementno shifernogo zavodu buli sporudzheni pershi tipovi zhitlovi budivli 303 tya seriya arh V Ramane E Kalninya U 1960 h rr v Ilgyuciemsi buv zbudovanij novij bagatopoverhovij zhitlovij rajon Detalnij plan kompleksnoyi rekonstrukciyi rajonu buv rozroblenij u 1968 roci institutom Pilsetprojekts Miskproekt arh R Lelis L Muntere R Pajkune Proekt peredbachav radikalnu rekonstrukciyu rajonu stvorennya novoyi merezhi vulic 3 mikrorajoniv gromadskij centr ta rajonnij park na teritoriyi ansamblyu mizi Nordekyu Poruch z pagorbom Dzeguzhkalns znahoditsya kostel svyatogo Josipa Spochatku jogo zbiralisya buduvati u ale na toj chas tam pochalosya sporudzhennya inshoyi katolickoyi cerkvi Tomu dlya kostelu vikoristali vzhe isnuyuchu budivlyu plosheyu 78 m2 yake do togo bulo kinozalom a she ranishe skladom pershe bogosluzhinnya vidbulosya tut u 1943 roci Prote pislya vijni budivnictvo bulo prizupinene i vezhu kostelu vreshti resht zbuduvali lishe u 1980 h rr Takozh v Ilgyuciemsi narodivsya i pevnij chas zhiv Rajmond Pauls GeografiyaMinimalna visota poverhni relyefu mikrorajonu dorivnyuye rivnyu morya oskilki nevelika chastina shodi mikrorajonu prilyagaye do Daugavi Zundskogo kanalu Maksimalna visota poverhni relyefu u mikrorajoni skladaye 14 m nad rivnem morya Zagalom relyef mikrorajonu Ilgyuciems ye plaskim Perevazhno mikrorajon rozmishenij na visoti 3 5 m nad rivnem morya ale u jogo pivnichnij chastini isnuyut dva dyunni pagorbi yaki dosyagayut visoti u 14 m nad rivnem morya i ye pochatkom Nordekyu Kalnciyemskoyi dyunnoyi gryadi Z tochki zoru geomorfologiyi Ilgyuciems roztashovanij u dekilkoh mikrorajonah Pivnichna jogo chastina prilyagaye do teritoriyi lugiv Spilve z alyuvialnimi vidkladennyami Chastina prilegla do Zundsa znahoditsya u mikrorajoni pojm vnutrishnoyi delti Daugavi Centralna i pivdenna chastini vhodyat do mikrorajonu Pardaugavskoyi plaskoyi rivnini a pivnichno shidna chastina do geomorfologichnogo mikrorajonu Nordekyu Kalnciyemskoyi dyunnoyi gryadi Poverhnevi vodni ob yekti v Ilgyuciemsi zajmayut duzhe malu ploshu zagalom lishe 1 35 ga Syudi vhodit fragment Zundskogo kanalu na shodi mikrorajonu ta stavok parka Nordekyu Prirodni teritoriyi ta nasadzhennya zajmayut 2 7 teritoriyi 6 5 ga ale zhodna z nih ne ye prirodnoyu teritoriyeyu sho perebuvaye pid osoblivim zahistom Velika okrema prirodna teritoriya z nasadzhennyami v Ilgyuciemsi lv znahoditsya u pivdennij chastini mikrorajonu OsvitaStanom na 2017 rik u takih mikrorajonah yak Dzirciems Agenskalns ta Ilgyuciems diyali dvi derzhavni gimnaziyi i sim serednih shkil hocha kilkist uchniv 568 bula dostatnoyu lishe u dvoh serednih shkolah Vrahovuyuchi rozmishennya misc prozhivannya uchniv ta indeksi obov yazkovogo centralizovanogo ispitu OCE u shkolah mikrorajonu 34 j 50 1 i 41 j serednij shkolah 50 5 a takozh Ilgyuciemskij serednij shkoli 33 1 bulo zaproponovano stvoriti dvi seredni shkoli na misci cih semi serednih shkil TransportTramvaj 5 Ilgyuciems Trolejbus 9 plosha Staciyas Privokzalna Ilgyuciems 25 vulicya Brivibas Ilgyuciems Avtobus 3 Plyavniyeki Bolderaya 30 plosha Staciyas Privokzalna Bolderaya 13 zaliznichna stanciya Babite zaliznichna stanciya Prechu 2 54 plosha Staciyas Privokzalna VoleriGalereyavulicya Lidonyu vulicya Bullyu vulicya Skuyenes vulicya Cementa vulicya Benes Kostel sv JosipaDiv takozhGromadskij transport u Rizi lv PrimitkiNormunds Strautmanis and Maija Rozite ASSESSMENT OF EUROPEAN COMMISSION S 4 bereznya 2016 u Wayback Machine sic REGIONAL POLICY IMPACT ON REAL ESTATE INVESTMENT IN A POST SOVIET CITY CASE STUDY OF SELECTED NEIGHBOURHOODS IN RIGA LATVIA European Integration Studies no 6 2012 No Spilves lidz Zundam 14 20 gs izstades katalogs Sastaditaja Dr Parsla Petersone Riga 1999 8 lpp 17 sichnya 2014 u Wayback Machine turpmak No Spilves lidz Zundam No Spilves lidz Zundam 12 lpp Rigas ielas encikl sast Zalcmanis R Petersons B Petersone I Sipola I Riga 2008 2 sej 25 lpp turpmak Rigas ielas No Spilves lidz Zundam 14 lpp No Spilves lidz Zundam 15 lpp No Spilves lidz Zundam 24 lpp Rigas ielas 188 lpp No Spilves lidz Zundam 18 lpp Rigas ielas 24 lpp No Spilves lidz Zundam 19 lpp Rigas ielas 245 lpp Peteris Jerans redaktors Riga enciklopedija Riga Galvena enciklopediju redakcija 1988 319 lpp Peteris Jerans redaktors Riga enciklopedija Riga Galvena enciklopediju redakcija 1988 Riga skolenu pietiek 42 vidusskolu nokomplektesanai secina petijuma 16 zhovtnya 2018 u Wayback Machine 2017 gada 25 oktobriDzherelaEnciklopediya Riga Riga Glavnaya redakciya enciklopedij 1989 ISBN 5 89960 002 0 str 339 340PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Ilgyuciems Domashnya storinka Departamentu miskogo rozvitku Rizkoyi dumi 19 kvitnya 2019 u Wayback Machine Portal Rizkogo samovryaduvannya 11 zhovtnya 2003 u Wayback Machine Ilgyuciems na sajti apkaimes lv 10 serpnya 2010 u Wayback Machine Ilgyuciems na sajti Cita riga 29 sichnya 2019 u Wayback Machine