Шарль-Луї Фредерік Дідло (фр. Charles-Louis Frédéric Didelot 27 березня 1767, Стокгольм, Швеція — 7 листопада 1837, Київ, Російська імперія) — французький танцівник, балетмейстер і педагог.
Шарль-Луї Дідло | |
---|---|
фр. Charles-Louis Didelot | |
![]() | |
Народився | 27 березня 1767[2] Стокгольм, Швеція |
Помер | 7 листопада 1837[1] (70 років) Київ, Російська імперія |
Країна | ![]() ![]() |
Діяльність | артист балету, хореограф, танцюрист, балетмейстер |
Вчителі | d |
Знання мов | французька[3] |
Заклад | Большой театр |
Magnum opus | d |
У шлюбі з | d |
|
Життєпис
Шарль Луї Дідло народився в Стокгольмі в сім'ї французьких танцівників Магдалени Марешаль та Шарля Дідло, які працювали у шведському Королівському оперному театрі. Перші уроки французької школи танцю отримав від свого батька і танцівника Луї Фроссара (Louis Frossard).
1776 року дев'ятирічний хлопчик поїхав вчитися до Парижа, де його наставником став балетмейстер Ж. Лані (Jean-Barthélemy Lany).
Познайомився з великим французьким балетним хореографом, основоположником сучасного балету Ж. Ж. Новером, який в той час набирав артистів для гастрольного туру до Англії. Сезон відкрився 8 грудня 1787 року балетом Новера «Жертвопренесення Амуру», Дідло був серед учасників вистави.
Дебютував на лондонській сцені як постановник 1788 року, поставив два одноактні балети — «Милість сеньйора» та «Річард Левове Серце». Успіх був такий, що з хореографом-початківцем уклали контракт на кілька сезонів. Популярність Дідло принесли балети: «Кохання маленької Пеггі», «Караван на відпочинку», «Стомлена любов», «Ацис і Галатея» — всього одинадцять балетів за п'ять років.
Виступав як танцівник у трупі балетмейстера Ж. Доберваля (Jean Dauberval) у Великому театрі Бордо (Grand Théâtre de Bordeaux), де дебютував у головній ролі в балеті «Амфіон, учень муз» (жовтень 1789 р.).
У 1792—1795 роках працював в Парижі та Ліоні, де відбувся значний дебют хореографа. 1795 року він створив одноактний балет «Метаморфоза» (у подальшому він мав назву"Зефір і Флора") — один із своїх найкращих балетів на міфологічний сюжет.
1796—1801 — танцівник і балетмейстер Королівського театру Ковент-Гарден (Лондон).
1801 року був запрошений як танцівник і балетмейстер в Петербург, де прослужив до 1831 року (з перервою, 1811—1816), поставив понад 40 балетів і дивертисментів.
Дебютом на російській сцені в 1802 році став балет «Аполлон і Дафна», який відкрив цілий цикл «анакреонтичних балетів», що увійшли в моду ще у вісімнадцятому столітті. Вони були створені в дусі поезії давньогрецького поета Анакреонта — життєрадісної, трохи фривольної, про амурні витівки олімпійських богів, за участю зефірів, німф, купідонів, фавнів та інших фантастичних персонажів.
З 1804 керував Петербурзькою театральною школою (учні — Авдотья Істоміна, Катерина Телешова, Віра Зубова, Микола Гольц, Адам Глушковський та ін.).
У березні 1811 року йому довелося покинути Росію, яка на той час воювала з Францією.
1812 року відновив на сцені лондонського театру петербурзький балет «Зеліса», поставив декілька балетів на музику композитора Ф. М. Венюа: «Випробування, або Дерев'яна нога», «Зефір непостійний, покараний і прощений, або Весілля Флори», «Королева Голконди», «Сільське свято» (всі — 1812), «Пастух і Гамадріада» (1813), «Угорська хатина, або Знамениті вигнанці» (1813).
1814 року були поставлені балети «Тамаїда і Алонзо, або Дикий острів» і «Карл і Лізбета, або Дезертир мимоволі». У 1815 Дідло поставив свій єдиний на сцені паризької Опери балет «Зефір і Флора» .
1816 року хореограф знову повернувся до Росії.
У 1823 інсценував для балету (раніше опери і драми) поему «Кавказький бранець» О. С. Пушкіна, який захоплювався балетами Дідло.
Шарль-Луї Дідло був реформатором балету. Він скасував важку уніформу танцівників — обов'язкові до того часу парики, шиньйони, каптани, черевики з пряжками і одягнув усіх в обтягуючі трико і газові туніки. Дідло відкидав так званий дивиртисментний танець, не пов'язаний з розвитком дії вистави, який не розкриває риси характеру героя. У його балетах було багато пантоміми, а танець став дієвим, що допомагало створенню образів, розкриттю сюжету.
Зменшення кількості дивертисментних танців, зниження розважальності балетів Дідло не влаштовувало дирекцію імператорських театрів, конфлікт з якою привів до відставки хореографа.
Помер Дідло у 1837 році в Києві.
Примітки
- Encyclopædia Britannica
- Charles Didelot — 2010.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Балет: энциклопедия / гл. ред Ю. Н Григорович. — М. : Сов. энциклопедия, 1981. — С. 185.
- Слонимский Ю. Балетные строки Пушкина / Юрий Слонимский. — Л. : Искусство. Ленингр. отд-ние, 1974. — 184 с. : ил. — (рос.)
Джерела
- Бахрушин Ю. А. История русского балета. — 4-е изд., испр. — СПб. : Лань ; Планета музыки, 2009. — 336 с. : ил. — (Мир культуры, истории и философии). —
- Блок Л. Д. Классическиц танец: история и современность / вступ. ст. В. М. Гаевского. — М. : Искусство, 1987. — 556 с.: ил. — (Русская мысль о балете). — (рос.)
- Красовская В. Балет в Лондоне. Странствия Шарля Дидло // Красовская В. Западноевропейский балетный театр. Очерки истории. Преромантизм. — Л. : Искусство, 1983. — С. 273—339 : ил. — (рос.)
- Петров О. Русская балетная критика конца XVIII — первой половины XIX века. — М. : Искусство, 1982. — 319 с. : ил. — (рос.)
- Плещеев А. А. Наш балет (1673—1899). Балет в России до начала ХІХ столетия и балет в Санкт-Петербурге 1899 года. — СПб. : Лань ; Планета музыки, 2009. — 678 с. : ил. — (Мир культуры, истории и философии). —
- Слонимский Ю. Дидло. Вехи творческой биографии / Юрий Слонимский. — Л. ; М., 1958. — (рос.)
- Смирнова Н. Танцевальных дел мастер / Н. Смирнова // Музыкальная жизнь. — 1989. — № 16. — С. 19—20. — (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sharl Luyi Frederik Didlo fr Charles Louis Frederic Didelot 27 bereznya 1767 Stokgolm Shveciya 7 listopada 1837 Kiyiv Rosijska imperiya francuzkij tancivnik baletmejster i pedagog Sharl Luyi Didlofr Charles Louis DidelotNarodivsya27 bereznya 1767 1767 03 27 2 Stokgolm ShveciyaPomer7 listopada 1837 1837 11 07 1 70 rokiv Kiyiv Rosijska imperiyaKrayina Franciya ShveciyaDiyalnistartist baletu horeograf tancyurist baletmejsterVchitelidZnannya movfrancuzka 3 ZakladBolshoj teatrMagnum opusdU shlyubi zd Mediafajli u VikishovishiZhittyepisSharl Luyi Didlo narodivsya v Stokgolmi v sim yi francuzkih tancivnikiv Magdaleni Mareshal ta Sharlya Didlo yaki pracyuvali u shvedskomu Korolivskomu opernomu teatri Pershi uroki francuzkoyi shkoli tancyu otrimav vid svogo batka i tancivnika Luyi Frossara Louis Frossard 1776 roku dev yatirichnij hlopchik poyihav vchitisya do Parizha de jogo nastavnikom stav baletmejster Zh Lani Jean Barthelemy Lany Poznajomivsya z velikim francuzkim baletnim horeografom osnovopolozhnikom suchasnogo baletu Zh Zh Noverom yakij v toj chas nabirav artistiv dlya gastrolnogo turu do Angliyi Sezon vidkrivsya 8 grudnya 1787 roku baletom Novera Zhertvoprenesennya Amuru Didlo buv sered uchasnikiv vistavi Debyutuvav na londonskij sceni yak postanovnik 1788 roku postaviv dva odnoaktni baleti Milist senjora ta Richard Levove Serce Uspih buv takij sho z horeografom pochatkivcem uklali kontrakt na kilka sezoniv Populyarnist Didlo prinesli baleti Kohannya malenkoyi Peggi Karavan na vidpochinku Stomlena lyubov Acis i Galateya vsogo odinadcyat baletiv za p yat rokiv Vistupav yak tancivnik u trupi baletmejstera Zh Dobervalya Jean Dauberval u Velikomu teatri Bordo Grand Theatre de Bordeaux de debyutuvav u golovnij roli v baleti Amfion uchen muz zhovten 1789 r U 1792 1795 rokah pracyuvav v Parizhi ta Lioni de vidbuvsya znachnij debyut horeografa 1795 roku vin stvoriv odnoaktnij balet Metamorfoza u podalshomu vin mav nazvu Zefir i Flora odin iz svoyih najkrashih baletiv na mifologichnij syuzhet 1796 1801 tancivnik i baletmejster Korolivskogo teatru Kovent Garden London 1801 roku buv zaproshenij yak tancivnik i baletmejster v Peterburg de prosluzhiv do 1831 roku z perervoyu 1811 1816 postaviv ponad 40 baletiv i divertismentiv Debyutom na rosijskij sceni v 1802 roci stav balet Apollon i Dafna yakij vidkriv cilij cikl anakreontichnih baletiv sho uvijshli v modu she u visimnadcyatomu stolitti Voni buli stvoreni v dusi poeziyi davnogreckogo poeta Anakreonta zhittyeradisnoyi trohi frivolnoyi pro amurni vitivki olimpijskih bogiv za uchastyu zefiriv nimf kupidoniv favniv ta inshih fantastichnih personazhiv Z 1804 keruvav Peterburzkoyu teatralnoyu shkoloyu uchni Avdotya Istomina Katerina Teleshova Vira Zubova Mikola Golc Adam Glushkovskij ta in U berezni 1811 roku jomu dovelosya pokinuti Rosiyu yaka na toj chas voyuvala z Franciyeyu 1812 roku vidnoviv na sceni londonskogo teatru peterburzkij balet Zelisa postaviv dekilka baletiv na muziku kompozitora F M Venyua Viprobuvannya abo Derev yana noga Zefir nepostijnij pokaranij i proshenij abo Vesillya Flori Koroleva Golkondi Silske svyato vsi 1812 Pastuh i Gamadriada 1813 Ugorska hatina abo Znameniti vignanci 1813 1814 roku buli postavleni baleti Tamayida i Alonzo abo Dikij ostriv i Karl i Lizbeta abo Dezertir mimovoli U 1815 Didlo postaviv svij yedinij na sceni parizkoyi Operi balet Zefir i Flora 1816 roku horeograf znovu povernuvsya do Rosiyi U 1823 inscenuvav dlya baletu ranishe operi i drami poemu Kavkazkij branec O S Pushkina yakij zahoplyuvavsya baletami Didlo Sharl Luyi Didlo buv reformatorom baletu Vin skasuvav vazhku uniformu tancivnikiv obov yazkovi do togo chasu pariki shinjoni kaptani chereviki z pryazhkami i odyagnuv usih v obtyaguyuchi triko i gazovi tuniki Didlo vidkidav tak zvanij divirtismentnij tanec ne pov yazanij z rozvitkom diyi vistavi yakij ne rozkrivaye risi harakteru geroya U jogo baletah bulo bagato pantomimi a tanec stav diyevim sho dopomagalo stvorennyu obraziv rozkrittyu syuzhetu Zmenshennya kilkosti divertismentnih tanciv znizhennya rozvazhalnosti baletiv Didlo ne vlashtovuvalo direkciyu imperatorskih teatriv konflikt z yakoyu priviv do vidstavki horeografa Pomer Didlo u 1837 roci v Kiyevi PrimitkiEncyclopaedia Britannica d Track Q5375741 Charles Didelot 2010 d Track Q29861311 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Balet enciklopediya gl red Yu N Grigorovich M Sov enciklopediya 1981 S 185 Slonimskij Yu Baletnye stroki Pushkina Yurij Slonimskij L Iskusstvo Leningr otd nie 1974 184 s il ros DzherelaBahrushin Yu A Istoriya russkogo baleta 4 e izd ispr SPb Lan Planeta muzyki 2009 336 s il Mir kultury istorii i filosofii ISBN 978 5 8114 0873 3 Blok L D Klassicheskic tanec istoriya i sovremennost vstup st V M Gaevskogo M Iskusstvo 1987 556 s il Russkaya mysl o balete ros Krasovskaya V Balet v Londone Stranstviya Sharlya Didlo Krasovskaya V Zapadnoevropejskij baletnyj teatr Ocherki istorii Preromantizm L Iskusstvo 1983 S 273 339 il ros Petrov O Russkaya baletnaya kritika konca XVIII pervoj poloviny XIX veka M Iskusstvo 1982 319 s il ros Plesheev A A Nash balet 1673 1899 Balet v Rossii do nachala HIH stoletiya i balet v Sankt Peterburge 1899 goda SPb Lan Planeta muzyki 2009 678 s il Mir kultury istorii i filosofii ISBN 978 5 8114 0840 5 Slonimskij Yu Didlo Vehi tvorcheskoj biografii Yurij Slonimskij L M 1958 ros Smirnova N Tancevalnyh del master N Smirnova Muzykalnaya zhizn 1989 16 S 19 20 ros