Свято-Миколаївська церква — дерев'яна церква, яка знаходиться у селі Чорноголова, Великоберезнянського району, Закарпатської області, пам'ятка архітектури національного значення (№ 199).
Свято-Миколаївська церква | |
---|---|
![]() | |
48°51′09″ пн. ш. 22°36′27″ сх. д. / 48.8526667° пн. ш. 22.6075556° сх. д.Координати: 48°51′09″ пн. ш. 22°36′27″ сх. д. / 48.8526667° пн. ш. 22.6075556° сх. д. | |
Країна | |
Місто | Закарпатська область |
Тип | церква |
Тип будівлі | церква |
Стиль | дерев'яна архітектура |
Перша згадка | 1751 |
Прибудови | Дзвіниця |
Реліквії і святині | Різьблення XVIII століття, іконостас |
Стан | задовільний |
|
Миколаївська церква, що належить до найкращих зразків закарпатської народної архітектури, стоїть віддалено від головної дороги, на своєрідному півострові, утвореному злиттям двох потоків. Місце, як завжди, вибране бездоганно — з усіх боків церква домінує в навколишньому пейзажі, об'єднує навколо себе дороги, стежки і струмки, що розбігаються в усі боки, гармонійно взаємодіє з буянням живої природи.
Архітектура
Церква Святого Миколи Чудотворця є пам'ятником дерев'яної архітектури, в дереві якого втілені досягнення бароко. Стрункий силует ажурної дзвіниці в Чорноголові здалеку видно на тлі невисоких пагорбів, темний колір зрубу надає споруді похмуру важливість.
Спочатку церква була бойківського типу з трьома верхами, але перебудова надала їй сучасний вигляду, характерний для великої групи закарпатських церков кінця XVIII століття. Дерев'яна, збудована з ялинових брусів. Опасання, конструкції башти і даху дубові. Завершення вежі та ліхтаря покриті лемешем, стіни над опасанням і вежі — ґонтом, дахи — драницею. До зрубу бабинця і нави зі сходу примикає більш вузький шестигранний зруб. Покрита спільним дахом, м'яко охоплює злами плану. Над бабинцем дах переходить в опасання на різьблених стовпах. Опасання охоплює церкву з трьох сторін, а біля східного зрубу переходить у піддашшя на випусках зрубу. Над бабинцем височить квадратна в плані каркасна вежа-дзвіниця з підсябиттям і аркадою голосників, увінчана двоярусним бароковим . Нава та східний обсяг зберегли шатрові перекриття, над бабинцем влаштовано плоске перекриття. Бабинець і центральний об'єм з'єднані фігурним арочним вирізом. Дахи, вежа і завершення пам'ятника спочатку були пофарбовані в червоний колір. Підлоги викладені з плит пісковику.
Церква після перебудови отримала двосхилий дах, що плавною площиною покриває зруб гранчастого вівтаря і дещо ширшу наву. Усередині збережено первісні шатрові перекриття, характерні для бойківських церков. Особливу увагу привертає вежа з декоративно багатим бароковим завершенням: підсябиття з фігурно обробленими кінцями дощок і захисним дашком згори, аркада голосниць, чотирисхиле шатро з приплюснутою банею і ліхтарем. Вишуканим архітектурним елементом є галерея, утворена опасанням, що підтримується довкола бабинця і нави різьбленими стовпчиками. Подібна галерея характерна для лемківських церков Закарпаття.
Під впливом архітектурних форм західного культового зодчества майстри, що будували Миколаївську церкву в Чорноголові, повністю відмовляються від трибанної системи бойківських церков і надають своїй будові базилікальну форму з високою барочною дзвіницею. Стиль бароко тут органічно вплітається в старі форми дерев'яної церковної споруди і найбільше проявляється у зовнішніх декоративних формах і в пристрасті до заокруглення архітектурних деталей вежі.
Історія
У давні часи село простягалося на схід від річки Лютянки, в урочищі Солоний. Там на Куртаничівському груні стояла попередня дерев'яна церква, можливо, перша в селі, заснування якої датується 1552 роком. Сучасну церкву святого Миколая Чудотворця збудували з ялини у XVII столітті триверхою у бойківському стилі. У 1751 році згадують дерев'яну церкву святого Миколи, криту шинґлами, в доброму стані, з двома дзвонами та всіма церковними книгами. Сучасного «барокового» вигляду церква набула після перебудови у 1794 році за священика Василя Івашковича. Згідно з написом на одвірку, перебудову здійснив майстер Матій Химич із села Лучки, завершивши роботу 2 червня 1794 року.
У 2018 році церква визнана об’єктом культурної спадщини національного значення, який внесено до Державного реєстру нерухомих пам’яток України (№ 070023).
Інтер'єр
В інтер'єрі церкви зберігається принцип трьох просторів, поряд з двосхилим дахом також залишається і опасання, широкий скат якого, спирається на різьблені стовпи, утворює галерею з трьох сторін церкви.
У наві збережено іконостас XVIII сторіччя, скомпонований з двох частин, що різняться різьбленням колонок та обрамлення.
Дзвіниця
Біля церкви стоїть каркасна дзвіниця простої конструкції. Маленька одноярусна дзвіниця — підкреслено функціональна, але саме своєю простотою підсилює враження від церкви. Огорожа довкола церковного двору вже давно дротяна, але донині збережено давні дерев'яні ворітця
Примітки
- М. Сирохман. П'ятдесят п'ять дерев'яних храмів Закарпаття. — К.: Грані-Т, — 2008.
- Поп И. И., Поп Д. И. В горах и долинах Закарпатья. — М.: Искусство, 1971. — С. 23-24
- Памятники градостроительства и архитектуры Украинской ССР. Иллюстрированный справочник-каталог: В 4-х т. — Т. 2. Винницкая, Волынская, Ворошиловградская, Днепропетровская, Донецкая, Житомирская, Закарпатская, Запорожская, Ивано-Франковская, Кировоградская, Крымская области. — Київ: Будівельник, 1984. — С. 175-176. — 336 с.(рос.)
- Сирохман М. Церкви України: Закарпаття. — Львів: 2000. — С. 107—108.
- . zakon.rada.gov.ua. Архів оригіналу за 25 грудня 2021. Процитовано 14 лютого 2021.
Джерела
- Пам'ятники архітектури УРСР, що перебувають під державною охороною: список. — К.: Держбудвидав. — 1956.
- Памятники градостроительства и архитектуры Украинской ССР. Иллюстрированный справочник-каталог: В 4-х т. — Т. 2. Винницкая, Волынская, Ворошиловградская, Днепропетровская, Донецкая, Житомирская, Закарпатская, Запорожская, Ивано-Франковская, Кировоградская, Крымская области. — Київ: Будівельник, 1984. — С. 175-176. — 336 с.(рос.)
- Логвин Г. Н. Украинские Карпаты. — М.: Искусство. — 1973.
- Сирохман М. Церкви України: Закарпаття. — Львів.: 2000. — 880 с. — .
- Сирохман М. П'ятдесят п'ять дерев'яних храмів Закарпаття. — К.: Грані-Т, — 2008. — 88 с.
Посилання
- Церква у Чорноголові на сайті «Дерев'яні храми України» [ 28 вересня 2013 у Wayback Machine.]
- Прадідівська слава: база даних українських пам'яток і визначних місць [ 21 грудня 2012 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Svyato Mikolayivska cerkva derev yana cerkva yaka znahoditsya u seli Chornogolova Velikobereznyanskogo rajonu Zakarpatskoyi oblasti pam yatka arhitekturi nacionalnogo znachennya 199 skasovanij Svyato Mikolayivska cerkvaCerkva v seli Chornogolova Cerkva v seli Chornogolova48 51 09 pn sh 22 36 27 sh d 48 8526667 pn sh 22 6075556 sh d 48 8526667 22 6075556 Koordinati 48 51 09 pn sh 22 36 27 sh d 48 8526667 pn sh 22 6075556 sh d 48 8526667 22 6075556Krayina UkrayinaMistoZakarpatska oblastTipcerkvaTip budivlicerkvaStilderev yana arhitekturaPersha zgadka1751PribudoviDzvinicyaRelikviyi i svyatiniRizblennya XVIII stolittya ikonostasStanzadovilnij Mediafajli u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Cerkva svyatogo Mikolaya Mikolayivska cerkva sho nalezhit do najkrashih zrazkiv zakarpatskoyi narodnoyi arhitekturi stoyit viddaleno vid golovnoyi dorogi na svoyeridnomu pivostrovi utvorenomu zlittyam dvoh potokiv Misce yak zavzhdi vibrane bezdoganno z usih bokiv cerkva dominuye v navkolishnomu pejzazhi ob yednuye navkolo sebe dorogi stezhki i strumki sho rozbigayutsya v usi boki garmonijno vzayemodiye z buyannyam zhivoyi prirodi ArhitekturaCerkva Svyatogo Mikoli Chudotvorcya ye pam yatnikom derev yanoyi arhitekturi v derevi yakogo vtileni dosyagnennya baroko Strunkij siluet azhurnoyi dzvinici v Chornogolovi zdaleku vidno na tli nevisokih pagorbiv temnij kolir zrubu nadaye sporudi pohmuru vazhlivist Spochatku cerkva bula bojkivskogo tipu z troma verhami ale perebudova nadala yij suchasnij viglyadu harakternij dlya velikoyi grupi zakarpatskih cerkov kincya XVIII stolittya Derev yana zbudovana z yalinovih brusiv Opasannya konstrukciyi bashti i dahu dubovi Zavershennya vezhi ta lihtarya pokriti lemeshem stini nad opasannyam i vezhi gontom dahi draniceyu Do zrubu babincya i navi zi shodu primikaye bilsh vuzkij shestigrannij zrub Pokrita spilnim dahom m yako ohoplyuye zlami planu Nad babincem dah perehodit v opasannya na rizblenih stovpah Opasannya ohoplyuye cerkvu z troh storin a bilya shidnogo zrubu perehodit u piddashshya na vipuskah zrubu Nad babincem visochit kvadratna v plani karkasna vezha dzvinicya z pidsyabittyam i arkadoyu golosnikiv uvinchana dvoyarusnim barokovim Nava ta shidnij obsyag zberegli shatrovi perekrittya nad babincem vlashtovano ploske perekrittya Babinec i centralnij ob yem z yednani figurnim arochnim virizom Dahi vezha i zavershennya pam yatnika spochatku buli pofarbovani v chervonij kolir Pidlogi vikladeni z plit piskoviku Cerkva pislya perebudovi otrimala dvoshilij dah sho plavnoyu ploshinoyu pokrivaye zrub granchastogo vivtarya i desho shirshu navu Useredini zberezheno pervisni shatrovi perekrittya harakterni dlya bojkivskih cerkov Osoblivu uvagu privertaye vezha z dekorativno bagatim barokovim zavershennyam pidsyabittya z figurno obroblenimi kincyami doshok i zahisnim dashkom zgori arkada golosnic chotirishile shatro z priplyusnutoyu baneyu i lihtarem Vishukanim arhitekturnim elementom ye galereya utvorena opasannyam sho pidtrimuyetsya dovkola babincya i navi rizblenimi stovpchikami Podibna galereya harakterna dlya lemkivskih cerkov Zakarpattya Pid vplivom arhitekturnih form zahidnogo kultovogo zodchestva majstri sho buduvali Mikolayivsku cerkvu v Chornogolovi povnistyu vidmovlyayutsya vid tribannoyi sistemi bojkivskih cerkov i nadayut svoyij budovi bazilikalnu formu z visokoyu barochnoyu dzviniceyu Stil baroko tut organichno vplitayetsya v stari formi derev yanoyi cerkovnoyi sporudi i najbilshe proyavlyayetsya u zovnishnih dekorativnih formah i v pristrasti do zaokruglennya arhitekturnih detalej vezhi IstoriyaU davni chasi selo prostyagalosya na shid vid richki Lyutyanki v urochishi Solonij Tam na Kurtanichivskomu gruni stoyala poperednya derev yana cerkva mozhlivo persha v seli zasnuvannya yakoyi datuyetsya 1552 rokom Suchasnu cerkvu svyatogo Mikolaya Chudotvorcya zbuduvali z yalini u XVII stolitti triverhoyu u bojkivskomu stili U 1751 roci zgaduyut derev yanu cerkvu svyatogo Mikoli kritu shinglami v dobromu stani z dvoma dzvonami ta vsima cerkovnimi knigami Suchasnogo barokovogo viglyadu cerkva nabula pislya perebudovi u 1794 roci za svyashenika Vasilya Ivashkovicha Zgidno z napisom na odvirku perebudovu zdijsniv majster Matij Himich iz sela Luchki zavershivshi robotu 2 chervnya 1794 roku U 2018 roci cerkva viznana ob yektom kulturnoyi spadshini nacionalnogo znachennya yakij vneseno do Derzhavnogo reyestru neruhomih pam yatok Ukrayini 070023 Inter yerV inter yeri cerkvi zberigayetsya princip troh prostoriv poryad z dvoshilim dahom takozh zalishayetsya i opasannya shirokij skat yakogo spirayetsya na rizbleni stovpi utvoryuye galereyu z troh storin cerkvi U navi zberezheno ikonostas XVIII storichchya skomponovanij z dvoh chastin sho riznyatsya rizblennyam kolonok ta obramlennya DzvinicyaBilya cerkvi stoyit karkasna dzvinicya prostoyi konstrukciyi Malenka odnoyarusna dzvinicya pidkresleno funkcionalna ale same svoyeyu prostotoyu pidsilyuye vrazhennya vid cerkvi Ogorozha dovkola cerkovnogo dvoru vzhe davno drotyana ale donini zberezheno davni derev yani voritcyaPrimitkiM Sirohman P yatdesyat p yat derev yanih hramiv Zakarpattya K Grani T 2008 Pop I I Pop D I V gorah i dolinah Zakarpatya M Iskusstvo 1971 S 23 24 Pamyatniki gradostroitelstva i arhitektury Ukrainskoj SSR Illyustrirovannyj spravochnik katalog V 4 h t T 2 Vinnickaya Volynskaya Voroshilovgradskaya Dnepropetrovskaya Doneckaya Zhitomirskaya Zakarpatskaya Zaporozhskaya Ivano Frankovskaya Kirovogradskaya Krymskaya oblasti Kiyiv Budivelnik 1984 S 175 176 336 s ros Sirohman M Cerkvi Ukrayini Zakarpattya Lviv 2000 S 107 108 zakon rada gov ua Arhiv originalu za 25 grudnya 2021 Procitovano 14 lyutogo 2021 DzherelaPam yatniki arhitekturi URSR sho perebuvayut pid derzhavnoyu ohoronoyu spisok K Derzhbudvidav 1956 Pamyatniki gradostroitelstva i arhitektury Ukrainskoj SSR Illyustrirovannyj spravochnik katalog V 4 h t T 2 Vinnickaya Volynskaya Voroshilovgradskaya Dnepropetrovskaya Doneckaya Zhitomirskaya Zakarpatskaya Zaporozhskaya Ivano Frankovskaya Kirovogradskaya Krymskaya oblasti Kiyiv Budivelnik 1984 S 175 176 336 s ros Logvin G N Ukrainskie Karpaty M Iskusstvo 1973 Sirohman M Cerkvi Ukrayini Zakarpattya Lviv 2000 880 s ISBN 966 95739 0 4 Sirohman M P yatdesyat p yat derev yanih hramiv Zakarpattya K Grani T 2008 88 s PosilannyaCerkva u Chornogolovi na sajti Derev yani hrami Ukrayini 28 veresnya 2013 u Wayback Machine Pradidivska slava baza danih ukrayinskih pam yatok i viznachnih misc 21 grudnya 2012 u Wayback Machine