Тальоні Філіппо (італ. Filippo Taglioni, 5 листопада 1777, Мілан — 11 лютого 1871, Комо) — італійський артист балету, педагог, балетмейстер; один з найбільших хореографів епохи романтизму, творець романтичного балету. Представник знаменитої італійської балетної династії, батько балерини Марії Тальоні.
Філіппо Тальоні | |
---|---|
італ. Filippo Taglioni | |
![]() | |
Народився | 5 листопада 1777 Мілан |
Помер | 11 лютого 1871 (93 роки) Комо |
Громадянство | |
Діяльність | артист балету, балетмейстер Італії та Франції XIX сторіччя |
Вчителі | d |
Відомі учні | d |
Знання мов | італійська[1] |
Заклад | d і Державна паризька опера |
Батько | d |
У шлюбі з | d |
Діти | Марія Тальоні і Поль Тальоні |
|
Біографія
Артист балету
Філіппо Тальоні народився в Мілані в 1777 році. Він був старшим сином п'ємонтського танцівника та імпресаріо Карло Тальоні та танцівниці Марії Петракки. Свою танцювальну кар'єру він почав в Неаполі, в 1795-1798 роки став першим танцівником в театрах Ліворно, Флоренції, Венеції, Турина і Мілана. У 1799 році він удосконалював свою майстерність у Парижі у Ж. Ф. Кулона, тоді ж дебютував в Академії музики й танцю (Паризька опера) в балеті «Караван». 1802 році був запрошений танцювати у Стокгольм. У 1802-1805 роках Тальоні був першим танцівником королівської опери в Стокгольмі, в 1805-1828 роках працював у театрах Відня, Мюнхена, Штутгарта.
9 жовтня 1803 року Філіппо одружився з танцівницею і художницею Софією Едвігою Карстен, дочкою придворного співака Крістофа Крістіана Карстена і співачки Софії Стебновської. 23 квітня 1804 року у них народилася дочка Марія.
Балетмейстер
З 1805 по 1809 рік працював в Придворному театрі Відня. Поставлений у Відні балет «Атланта і Гиппомен» (1805) став балетмейстерским дебютом танцівника. Поставив також балет «Дансомания» за П'єром Гарделєм, показаний на честь Наполеона. Крім версій балетів Гарделя і Мілона («Ігри Паріса», «Весілля Гамаша», «Східний дивертисмент») ставив і власні вистави («Аталанта і Гиппомен», «Церлино і Горано», «Жвава картина»). З 1809 року працював в Касселі при королівському дворі Вестфалії, (спочатку першим танцівником придворного театру, потім режисером і з 1811 року — балетмейстером), де окрім сценічних версій балетів працював над постановкою балів і маскарадів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJtTDB4aFgxTjViSEJvYVdSbFgxUmhaMnhwYjI1cFh5VXlObDlOWVhwcGJHeHBaWElsTWpkelgyTnZjM1IxYldWekxtcHdaeTh5TWpCd2VDMU1ZVjlUZVd4d2FHbGtaVjlVWVdkc2FXOXVhVjhsTWpaZlRXRjZhV3hzYVdWeUpUSTNjMTlqYjNOMGRXMWxjeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
З 1828 року сім'я живе в Парижі.
Значну частину свого життя Філіппо Тальоні присвятив хореографічної освіти та сценічній кар'єрі своєї дочки Марії Тальоні (1804-1884), багато постановок були здійснені в розрахунку на її виняткове обдарування. У 1830-1836 роках Тальоні був балетмейстером Паризької опери, на сцені якої поставив дивертисменти в операх та балети. Згодом Тальоні працював у театрах Швейцарії, Німеччини, Австрії, Італії. В «Ла Скала» поставив спектаклі: «Сатанилла, або Любов і пекло» Ф. Бенуа і Н. Ребера (1842), «Пері» Дж. Паницці (1843).
«Сильфіда»
Філіппо Тальоні став одним з новаторів хореографічного мистецтва. Він зробив великий внесок в розвиток Балетного романтизму. Його художні принципи романтизму з найбільшою повнотою були втілені в балеті «Сильфіда», що сприяло утвердженню на сцені більш різноманітної тематики, вдосконалення та поглиблення виразних засобів (він вводив жанрово-побутові епізоди, стилізовані народні танці і пантомімічні сцени) і техніки класичного танцю (Тальоні першим застосував танець на пуантах, для створення романтичних образів провів реформу костюму). Створення нового виконавського стилю було невіддільне від реформи балетного спектаклю в цілому, що торкнулася також декораційного оформлення сцени (балетмейстер використовував у виставах польоти, сценічні трюки, перетворення).
Тальоні був видатним педагогом класичного танцю. Діти Філіппо Тальоні продовжили справу батька. Видатною балериною стала Марія Тальоні. Син Поль (Паоло) Тальоні (1808-1884) як танцівник виступав у багатьох містах Європи, часто з сестрою Марією; ставив балети в Лондоні, Мілані, в 1856-1883 роках був балетмейстером Берлінської опери. Філіппо Тальоні підняв на новий рівень емоційну виразність кордебалетного танцю, надав новий сенс синхронності рухів, широко використовував принцип фуги – коли групи танцівниць одна за одною повторювали і варіювали цикл заданих рухів. Згодом ідеї Тальоні отримали розвиток і у Петіпа, і у Фокіна, і в їхніх послідовників. Народився балетний симфонізм .
У 1840 р. він був запрошений балетмейстером до Варшави. Після він залишив педагогічну і сценічну діяльність. Помер і оселився на озері Комо, в Італії. Помер Філіппо Тальоні 11 лютого 1871 року
Постанови
Дивертисменти в операх:
- «Бог і баядерка» (1830) Д. Ф. Обер,
- «Густав III, або Бал-маскарад» (1833) Д. Ф. Обер,
- «Роберт-диявол» (1831) Дж. Мейєрбер,
- «Гугеноти» (1836) Дж. Мейєрбер,
- «Жидівка» Ф. Галеві (1835),
Балети:
- «Сильфіда» Жан-Мадлен Шнейцхоффер (Джеймс — Жозеф Мазільє)(1832)
- «Наталі, або Швейцарська молочниця» А. Гировец і М. Е. Караф ді Колобрано(1832),
- «Повстання в сералі» Т. Лабар (1833)
- «Бразилія, або Плем'я жінок» В. Р. Галленберг (1835)
- «Діва Дунаю» (1836).
- Разом з донькою він гастролював у Петербурзі, де поставив спектаклі:
- «Гітана, іспанська циганка» В. Ф. Шмідт і Обер, (1838)
- «Міранда, або корабельну Аварію» на музику Обера і Дж. Россіні (1838)
- «Тінь» Ст. Л. Маурер (1839)
- «Морський розбійник» А. Адан (1840)
- «Аглая, або Вихованка Амура» Келлер, (1841)
- «Герта» і «Дая» Келлер, (1842).
- «Сатанилла, або Любов і пекло» Ф. Бенуа і Н. Ребер (1842)
- «Пері» Дж. Паницці (1843).
Примітки
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- . Архів оригіналу за 9 квітня 2016. Процитовано 9 квітня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 22 квітня 2016. Процитовано 10 квітня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Джерела
- Балет. Энциклопедия / [сост. Григорович Ю.Н.]. – М., 1981.
- Блок Л.Д. Классический танец: история и современность / Блок Л.Д. ‒ М.: Искуство, 2009.
- Пасютинская В.М. Волшебный мир танца / Пасютинская В.М. – М: Просвещение, 1985.
- Трускиновская Д. Сто великих мастеров балета / Трускиновская Д. ‒ М.: Вече, 2010.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Taloni Filippo ital Filippo Taglioni 5 listopada 1777 Milan 11 lyutogo 1871 Komo italijskij artist baletu pedagog baletmejster odin z najbilshih horeografiv epohi romantizmu tvorec romantichnogo baletu Predstavnik znamenitoyi italijskoyi baletnoyi dinastiyi batko balerini Mariyi Taloni Filippo Taloniital Filippo TaglioniNarodivsya 5 listopada 1777 1777 11 05 MilanPomer 11 lyutogo 1871 1871 02 11 93 roki KomoGromadyanstvo ItaliyaDiyalnist artist baletu baletmejster Italiyi ta Franciyi XIX storichchyaVchiteli dVidomi uchni dZnannya mov italijska 1 Zaklad d i Derzhavna parizka operaBatko dU shlyubi z dDiti Mariya Taloni i Pol Taloni Mediafajli u VikishovishiBiografiyaArtist baletu Filippo Taloni narodivsya v Milani v 1777 roci Vin buv starshim sinom p yemontskogo tancivnika ta impresario Karlo Taloni ta tancivnici Mariyi Petrakki Svoyu tancyuvalnu kar yeru vin pochav v Neapoli v 1795 1798 roki stav pershim tancivnikom v teatrah Livorno Florenciyi Veneciyi Turina i Milana U 1799 roci vin udoskonalyuvav svoyu majsternist u Parizhi u Zh F Kulona todi zh debyutuvav v Akademiyi muziki j tancyu Parizka opera v baleti Karavan 1802 roci buv zaproshenij tancyuvati u Stokgolm U 1802 1805 rokah Taloni buv pershim tancivnikom korolivskoyi operi v Stokgolmi v 1805 1828 rokah pracyuvav u teatrah Vidnya Myunhena Shtutgarta 9 zhovtnya 1803 roku Filippo odruzhivsya z tancivniceyu i hudozhniceyu Sofiyeyu Edvigoyu Karsten dochkoyu pridvornogo spivaka Kristofa Kristiana Karstena i spivachki Sofiyi Stebnovskoyi 23 kvitnya 1804 roku u nih narodilasya dochka Mariya Baletmejster Z 1805 po 1809 rik pracyuvav v Pridvornomu teatri Vidnya Postavlenij u Vidni balet Atlanta i Gippomen 1805 stav baletmejsterskim debyutom tancivnika Postaviv takozh balet Dansomaniya za P yerom Gardelyem pokazanij na chest Napoleona Krim versij baletiv Gardelya i Milona Igri Parisa Vesillya Gamasha Shidnij divertisment staviv i vlasni vistavi Atalanta i Gippomen Cerlino i Gorano Zhvava kartina Z 1809 roku pracyuvav v Kasseli pri korolivskomu dvori Vestfaliyi spochatku pershim tancivnikom pridvornogo teatru potim rezhiserom i z 1811 roku baletmejsterom de okrim scenichnih versij baletiv pracyuvav nad postanovkoyu baliv i maskaradiv Silfida Mariya Taloni 1832 Z 1828 roku sim ya zhive v Parizhi Znachnu chastinu svogo zhittya Filippo Taloni prisvyativ horeografichnoyi osviti ta scenichnij kar yeri svoyeyi dochki Mariyi Taloni 1804 1884 bagato postanovok buli zdijsneni v rozrahunku na yiyi vinyatkove obdaruvannya U 1830 1836 rokah Taloni buv baletmejsterom Parizkoyi operi na sceni yakoyi postaviv divertismenti v operah ta baleti Zgodom Taloni pracyuvav u teatrah Shvejcariyi Nimechchini Avstriyi Italiyi V La Skala postaviv spektakli Satanilla abo Lyubov i peklo F Benua i N Rebera 1842 Peri Dzh Panicci 1843 Silfida Filippo Taloni stav odnim z novatoriv horeografichnogo mistectva Vin zrobiv velikij vnesok v rozvitok Baletnogo romantizmu Jogo hudozhni principi romantizmu z najbilshoyu povnotoyu buli vtileni v baleti Silfida sho spriyalo utverdzhennyu na sceni bilsh riznomanitnoyi tematiki vdoskonalennya ta pogliblennya viraznih zasobiv vin vvodiv zhanrovo pobutovi epizodi stilizovani narodni tanci i pantomimichni sceni i tehniki klasichnogo tancyu Taloni pershim zastosuvav tanec na puantah dlya stvorennya romantichnih obraziv proviv reformu kostyumu Stvorennya novogo vikonavskogo stilyu bulo neviddilne vid reformi baletnogo spektaklyu v cilomu sho torknulasya takozh dekoracijnogo oformlennya sceni baletmejster vikoristovuvav u vistavah poloti scenichni tryuki peretvorennya Taloni buv vidatnim pedagogom klasichnogo tancyu Diti Filippo Taloni prodovzhili spravu batka Vidatnoyu balerinoyu stala Mariya Taloni Sin Pol Paolo Taloni 1808 1884 yak tancivnik vistupav u bagatoh mistah Yevropi chasto z sestroyu Mariyeyu staviv baleti v Londoni Milani v 1856 1883 rokah buv baletmejsterom Berlinskoyi operi Filippo Taloni pidnyav na novij riven emocijnu viraznist kordebaletnogo tancyu nadav novij sens sinhronnosti ruhiv shiroko vikoristovuvav princip fugi koli grupi tancivnic odna za odnoyu povtoryuvali i variyuvali cikl zadanih ruhiv Zgodom ideyi Taloni otrimali rozvitok i u Petipa i u Fokina i v yihnih poslidovnikiv Narodivsya baletnij simfonizm U 1840 r vin buv zaproshenij baletmejsterom do Varshavi Pislya vin zalishiv pedagogichnu i scenichnu diyalnist Pomer i oselivsya na ozeri Komo v Italiyi Pomer Filippo Taloni 11 lyutogo 1871 rokuPostanoviDivertismenti v operah Bog i bayaderka 1830 D F Ober Gustav III abo Bal maskarad 1833 D F Ober Robert diyavol 1831 Dzh Mejyerber Gugenoti 1836 Dzh Mejyerber Zhidivka F Galevi 1835 Baleti Silfida Zhan Madlen Shnejchoffer Dzhejms Zhozef Mazilye 1832 Natali abo Shvejcarska molochnicya A Girovec i M E Karaf di Kolobrano 1832 Povstannya v serali T Labar 1833 Braziliya abo Plem ya zhinok V R Gallenberg 1835 Diva Dunayu 1836 Razom z donkoyu vin gastrolyuvav u Peterburzi de postaviv spektakli Gitana ispanska ciganka V F Shmidt i Ober 1838 Miranda abo korabelnu Avariyu na muziku Obera i Dzh Rossini 1838 Tin St L Maurer 1839 Morskij rozbijnik A Adan 1840 Aglaya abo Vihovanka Amura Keller 1841 Gerta i Daya Keller 1842 Satanilla abo Lyubov i peklo F Benua i N Reber 1842 Peri Dzh Panicci 1843 PrimitkiBibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Arhiv originalu za 9 kvitnya 2016 Procitovano 9 kvitnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 22 kvitnya 2016 Procitovano 10 kvitnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya DzherelaBalet Enciklopediya sost Grigorovich Yu N M 1981 Blok L D Klassicheskij tanec istoriya i sovremennost Blok L D M Iskustvo 2009 Pasyutinskaya V M Volshebnyj mir tanca Pasyutinskaya V M M Prosveshenie 1985 Truskinovskaya D Sto velikih masterov baleta Truskinovskaya D M Veche 2010