«Флорентійська П'єта» (італ. Pietà Bandini; також «П'єта́ Бандіні», «Пієта́ Бандіні», «Оплакування Христа», «Зняття з хреста») — мармурова статуя роботи італійського скульптора і художника Мікеланджело Буонарроті, над якою він працював з 1547 по 1555 роки. За свідченнями Вазарі саме цей твір скульптор планував «мати за надгробок над його[Мікеланджело] могилою коло підніжжя вівтаря, де він мав намір поставити цю групу». Зберігається у музеї Флорентійського собору, Італія. Сімондз, британський історик культури, писав, що це — «велична поема у мармурі».
![]() | |
Творець: | Мікеланджело Буонарроті |
---|---|
Час створення: | 16 століття[1] |
Висота: | 277 см |
Матеріал: | мармур |
Жанр: | d |
Зберігається: | Музей Флорентійського собора |
Музей: | Музей Флорентійського собора |
|
Історія
«Флорентійська П'єта», ймовірно, була у роботі з 1547 по 1555 роки. Вазарі згадує про незавершену статую, яку Мікеланджело розбив, а тоді почав роботу над іншим «Оплакуванням», ймовірно «Пієта Ронданіні».
У першому виданні «Життєписів» (1550) Вазарі згадував про неї як незавершену, тож вона була ще у роботі. Вазарі згадує про те, що йому вдалося якось побувати у Мікеланджело вночі, коли той працював над статуєю. Він побачив ногу Христа, яку Мікеланджело переробляв, щоб Вазарі не побачив більше, скульптор упустив світильника. Той же Вазарі свідчив, що Мікеланджело часто працював вночі, для чого він зробив собі «з картону шолом і у вершечок його вставляв свічку, щоб освітлювати роботу і мати вільні руки».
У біографії Мікеланджело від Кондіві, виданій 1553 року, статуя теж описана у теперішньому часі. Мікеланджело не завершив її, розбивши через великий вміст наждаку в мармурі чи через те, «що його вимоги до себе самого були такі великі, що він ніколи не задовільнявся тим, що зробив». Розбиту статую він подарував своєму слузі Антоніо дель Францезе (італ. Antonio del Franzese), який продав її купцеві Франческо Бандіні (другові Мікеланджело, флорентійському вигнанцеві, який хотів мати статую Мікеланджело) за двісті золотих скуді. Сімондз зазначив, що подарунок Антоніо, наступнику Урбіно, міг означати, що статую було розбито 1556 року, після смерті Урбіно, 3 грудня 1555 року. Вазарі також згадував, що Урбіно постійно підганяв Мікеланджело із закінченням роботи. вважав, що Мікеланджело знищив статую, бо відчував якусь межу виразності свого мистецтва.
Тіберіо Кальканьї, учень Мікеланджело, зібрав статую і доробив деякі місця, можливо за моделями Мікеланджело. Сімондз, писав, що «на щастя, він[Кальканьї], здається, не опрацював поверхню жодної важливої деталі; бо як закінчені, так і незакінчені частини мають безсумнівні сліди власної роботи Мікеланджело».
Вазарі писав, що робота залишилася у власності сина Франческо Бандіні, П'єрантоніо, у їхньому винограднику на Монтекавалло. 1649 року віллу зі статуєю купив кардинал Луїджі Каппоні (італ. Luigi Capponi), який перемістив статую до Монтечіторіо (італ. Montecitorio), Рим. 1671 року її придбав великий герцог Козімо III Медічі у П'єро Каппоні(італ. Piero Capponi), але через складнощі транспортування робота ще 3 роки залишалася у Римі. 1674 року її доставили до Чивітавекк'я, звідти через Ліворно до Флоренції, де статуя була у підвалі базиліки Сан-Лоренцо.
З 1722 року статую перемістили до Флорентійського собору (Дуомо), ззаду головного вівтаря. З 1933 року вона була у каплиці Сант-Андреа, а з 1981 року — в музеї Флорентійського собору. З 2015 року «П’єта» розміщена на постаменті в центрі кімнати під назвою «Трибуна Мікеланджело» (італ. Tribuna di Michelangelo).
- Розташування до 2015 року (2006)
- Розташування до 2015 року (2009)
- Статуя у «Трибуна Мікеланджело» (2015)
- Статуя у «Трибуна Мікеланджело» (2017)
Опис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV5TDB4dmNtVnVlbTlmYldGcGRHRnVhVjlsWDJGcGRYUnBKVEpEWDNOalpXNWxYMkpwWW14cFkyaGxYelJmSlRJNE1UTXlNQzB6TUNVeU9WOHhNRjlrWVc1dVlYUnBYMlZmYVc1bVpYSnVieVV5UTE5a1pYUjBMbDh3TXk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFRHOXlaVzU2YjE5dFlXbDBZVzVwWDJWZllXbDFkR2tsTWtOZmMyTmxibVZmWW1saWJHbGphR1ZmTkY4bE1qZ3hNekl3TFRNd0pUSTVYekV3WDJSaGJtNWhkR2xmWlY5cGJtWmxjbTV2SlRKRFgyUmxkSFF1WHpBekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Мертве тіло Христа тримає святий Никодим[а], а з двох сторін підтримують Богоматір і Марія Магдалина (закінчена фігура Христа і частково Святої Магдалини). На відміну від «П'єти» собору Святого Петра, ця група є більш площинна й незграбна, а увага зосереджена на зламаній лінії тіла Христа. Розташування трьох незавершених голів створює драматичний ефект, рідкісний у творах із цим сюжетом. Фредерік Гартт, американський дослідник епохи Відродження, вважає, що натхнення на позу Христа у скульптурній групі могло бути від «однієї з найбільш сильних фігур у [рельєфі] „Страшний суд“ Лоренцо Маітані».
Опис статуї за Вазарі: «Знятого з хреста Христа підтримує Богородиця, а їй усіма силами допомагає Никодим, що стоїть за нею, та одна з Марій; бо вони бачать, що Мадонна вбита горем і вже не може його тримати. Ніде не побачиш такого мертвого тіла, як тіло цього Христа: він падає, усе тіло його ослабло, і поза його цілком відмінна від тих, які зустрічаються в інших творах як самого Мікеланджело, так і в творах будь-якого іншого художника». Вазарі також зауважив, що «божественний вийшов твір».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV6TDBWdWRHOXRZbTFsYm5SZlRXbGphR1ZzWVc1blpXeHZMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFGYm5SdmJXSnRaVzUwWDAxcFkyaGxiR0Z1WjJWc2J5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Фредерік Гартт, зауважив, що тіло Христа огорнуте вузьким шматком тканини, таким же, як його мікеланджело зобразив у своїй панелі «Покладення до гробу».
Кондіві також відзначає складність скульптурної групи: «Було б абсолютно неможливо описати красу стилю, продемонстрованого в цій групі, або піднесені емоції, виражені на цих засмучених обличчях. Я впевнений, що „П'єта“ — один із його найрідкісніших і найскладніших шедеврів; особливо тому, що фігури чітко відділені одна від одної, а драпірування однієї не змішується з фігурами інших». Сімондз прямо відписав на це, що:
![]() | Цей панегірик аж ніяк не надто високий. Останнім часом навряд чи було віддано належне благородній концепції, глибокому почуттю та широкій манері цього «Зняття[з хреста]». Оригінальний текст (англ.) This panegyric is by no means pitched too high. Justice has hardly been done in recent times to the noble conception, the intense feeling, and the broad manner of this Deposition. | ![]() |
За часів Сімондза статуя була розміщена за головним вівтарем у Флорентійському соборі, що на його думку створювало сутінки, за яких складно було роздивитися роботу, саме тому він радив вивчати «останню роботу Мікеланджело у мармурі» за фотографіями з використанням штучного освітлення. Разом із тим дослідник також перерахував основні вади твору на його думку:
![]() | Торс Христа переважає загальну композицію; і його ноги неприродно ослаблені. Жінка, що стоїть на колінах ліворуч, делікатна і здається занадто маленькою в порівнянні з іншими фігурами; хоча, якби вона стояла прямо, ймовірно, що її зріст був би достатнім Оригінальний текст (англ.) The torso of Christ overweighs the total scheme; and his legs are unnaturally attenuated. The kneeling woman on the left side is slender, and appears too small in proportion to other figures; though, if she stood erect, it is probable that her height would be sufficient | ![]() |
Сімондз цитує слова французького критика: «Це найбільш інтимно особистий і найзворушливіший із його творів. З нього віє ідеєю покаяння. Мармур проповідує страждання Страстей; це змушує нас прислухатися до акту гіркого розкаяння та акту скорботної любові». Сімондз наводить рядки з поезії самого Мікеланджело, говорячи про цю роботу:
(…)
Різбярство втратив я і малювання,
До бога серце лине, прагне вмерти,
А хрест свої обійми розгортає.
Вважається, що у Никодимові Мікеланджело зобразив себе, «в особі Никодима, саме він підтримує свого дорогого Господа в темряві похмурого Дуомо».
Вазарі згадував, що «поверхня мармуру мала тріщину», «відломився кусочок з ліктя Мадонни», а тоді він розбив її. Сімондз описує видимі сліди цього: «(…) на правій руці Марії видно розлом. Ліва рука Христа є понівечена в кількох місцях. Один із сосків відновили, а рука Мадонни, що лежить на грудях над ним, тріснула вздовж».
Реставрація
2021 року завершилася перша за 470 років реставрація статуї, яка тривала з 2019 року.
Проаналізувавши мармур виявили, що він був не каррарський, а мармур із копалень біля Серавецца, що за 20 км від родовища Каррари[б]. Мармур не є однотонний, містить сліди піриту, що може пояснити наявність іскор при роботі скульптора, про що писав Вазарі: «у цьому камені було багато наждаку — він був твердий і під різцем частенько давав іскри».
Галерея
Примітки
- а. ^ Фредерік Гартт вважав, що у скульптурній групі не Никодим, а Йосип Ариматейський — особливо, якщо робота призначалася для могили самого Мікеланджело
- б. ^ Сімондз зазначав, що на статую взяли мармуровий капітель з однієї з восьми велетенських колон з форуму Веспасіана
Виноски
- https://duomo.firenze.it/it/scopri/museo-dell-opera-del-duomo/le-sale/tribuna-di-michelangelo/4888/pieta-bandini-michelangelo-1447-1555-ca_
- (англ.) . Архів оригіналу за 19 жовтня 2021. Процитовано 05.08.2022.
- Вазарі, 1970, с. 364.
- Symonds, vol.2, 1925, с. 201.
- Вазарі, 1970, с. 386—387.
- Вазарі, 1970, с. 506.
- Symonds, vol.2, 1925, с. 199.
- Вазарі, 1970, с. 415.
- Вазарі, 1970, с. 409.
- Вазарі, 1970, с. 386.
- Вазарі, 1970, с. 505.
- Symonds, vol.2, 1925, с. 202.
- Вазарі, 1970, с. 387.
- Эрпель, 1990, с. 15.
- Лео Стайнберґ. (PDF) (англ.) . Архів оригіналу (PDF) за 4 лютого 2012. Процитовано 21 січня 2012.
- . 1 жовтня 2020. Архів оригіналу за 3 жовтня 2021.
- Hartt, 1969, с. 285.
- Вазарі, 1970, с. 363—364.
- Symonds, vol.2, 1925, с. 199—200.
- Symonds, vol.2, 1925, с. 200.
- Вазарі, 1970, с. 389.
- Symonds, vol.2, 1925, с. 200—201.
- Elisabetta Povoledo. (англ.) . Архів оригіналу за 27.09.2021.
- Orlandi, Paolo; Del Chiaro, Lorenzo; Pagano, Renato (01.01.1996). Minerals of the Seravezza marble, Tuscany, Italy. The Mineralogical Record. Процитовано 06.08.2022.
- Hartt, Finn, 1976, с. 73.
Джерела
- Frederick Hartt. Michelangelo: The Complete Sculpture. — Thames & Hudson, 1969. — 310 с. — ISBN 500-09055-6. (англ.)
- Frederick Hartt. Michelangelo's Three Pietàs a Photographic Study by David Finn. — Thames & Hudson, 1976. — 202 с. (англ.)
- Symonds, John Addington (1925). The Life of Michelangelo Buonarroti (англ.) . Т. 2. New York: Charles Scribner's Sons. с. 450. (англ.)
- Вазарі Д. Життєписи найславетніших живописців, скульпторів та архітекторів = італ. Le Vite de’piu eccelenti Pittori, Scultori e Architetti. — К. : Мистецтво, 1970. — С. 296 —429, 497 —507.
- Эрпель Фриц. Микельанджело / Пер. с нем. Сергея Данильченко = нім. Michelangelo. — Берлин : Хеншель, 1990. — 72 с. — . (рос.)
![]() | Це незавершена стаття з мистецтва. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Florentijska P yeta ital Pieta Bandini takozh P yeta Bandini Piyeta Bandini Oplakuvannya Hrista Znyattya z hresta marmurova statuya roboti italijskogo skulptora i hudozhnika Mikelandzhelo Buonarroti nad yakoyu vin pracyuvav z 1547 po 1555 roki Za svidchennyami Vazari same cej tvir skulptor planuvav mati za nadgrobok nad jogo Mikelandzhelo mogiloyu kolo pidnizhzhya vivtarya de vin mav namir postaviti cyu grupu Zberigayetsya u muzeyi Florentijskogo soboru Italiya Simondz britanskij istorik kulturi pisav sho ce velichna poema u marmuri Florentijska P yetaTvorec Mikelandzhelo BuonarrotiChas stvorennya 16 stolittya 1 Visota 277 smMaterial marmurZhanr dZberigayetsya Muzej Florentijskogo soboraMuzej Muzej Florentijskogo sobora Florentijska P yeta u VikishovishiIstoriya Florentijska P yeta jmovirno bula u roboti z 1547 po 1555 roki Vazari zgaduye pro nezavershenu statuyu yaku Mikelandzhelo rozbiv a todi pochav robotu nad inshim Oplakuvannyam jmovirno Piyeta Rondanini U pershomu vidanni Zhittyepisiv 1550 Vazari zgaduvav pro neyi yak nezavershenu tozh vona bula she u roboti Vazari zgaduye pro te sho jomu vdalosya yakos pobuvati u Mikelandzhelo vnochi koli toj pracyuvav nad statuyeyu Vin pobachiv nogu Hrista yaku Mikelandzhelo pereroblyav shob Vazari ne pobachiv bilshe skulptor upustiv svitilnika Toj zhe Vazari svidchiv sho Mikelandzhelo chasto pracyuvav vnochi dlya chogo vin zrobiv sobi z kartonu sholom i u vershechok jogo vstavlyav svichku shob osvitlyuvati robotu i mati vilni ruki U biografiyi Mikelandzhelo vid Kondivi vidanij 1553 roku statuya tezh opisana u teperishnomu chasi Mikelandzhelo ne zavershiv yiyi rozbivshi cherez velikij vmist nazhdaku v marmuri chi cherez te sho jogo vimogi do sebe samogo buli taki veliki sho vin nikoli ne zadovilnyavsya tim sho zrobiv Rozbitu statuyu vin podaruvav svoyemu sluzi Antonio del Franceze ital Antonio del Franzese yakij prodav yiyi kupcevi Franchesko Bandini drugovi Mikelandzhelo florentijskomu vignancevi yakij hotiv mati statuyu Mikelandzhelo za dvisti zolotih skudi Simondz zaznachiv sho podarunok Antonio nastupniku Urbino mig oznachati sho statuyu bulo rozbito 1556 roku pislya smerti Urbino 3 grudnya 1555 roku Vazari takozh zgaduvav sho Urbino postijno pidganyav Mikelandzhelo iz zakinchennyam roboti vvazhav sho Mikelandzhelo znishiv statuyu bo vidchuvav yakus mezhu viraznosti svogo mistectva Tiberio Kalkanyi uchen Mikelandzhelo zibrav statuyu i dorobiv deyaki miscya mozhlivo za modelyami Mikelandzhelo Simondz pisav sho na shastya vin Kalkanyi zdayetsya ne opracyuvav poverhnyu zhodnoyi vazhlivoyi detali bo yak zakincheni tak i nezakincheni chastini mayut bezsumnivni slidi vlasnoyi roboti Mikelandzhelo Vazari pisav sho robota zalishilasya u vlasnosti sina Franchesko Bandini P yerantonio u yihnomu vinogradniku na Montekavallo 1649 roku villu zi statuyeyu kupiv kardinal Luyidzhi Kapponi ital Luigi Capponi yakij peremistiv statuyu do Montechitorio ital Montecitorio Rim 1671 roku yiyi pridbav velikij gercog Kozimo III Medichi u P yero Kapponi ital Piero Capponi ale cherez skladnoshi transportuvannya robota she 3 roki zalishalasya u Rimi 1674 roku yiyi dostavili do Chivitavekk ya zvidti cherez Livorno do Florenciyi de statuya bula u pidvali baziliki San Lorenco Kartush pro perenesennya z San Lorenco do Duomo 1722 Z 1722 roku statuyu peremistili do Florentijskogo soboru Duomo zzadu golovnogo vivtarya Z 1933 roku vona bula u kaplici Sant Andrea a z 1981 roku v muzeyi Florentijskogo soboru Z 2015 roku P yeta rozmishena na postamenti v centri kimnati pid nazvoyu Tribuna Mikelandzhelo ital Tribuna di Michelangelo Roztashuvannya do 2015 roku 2006 Roztashuvannya do 2015 roku 2009 Statuya u Tribuna Mikelandzhelo 2015 Statuya u Tribuna Mikelandzhelo 2017 Opis Proklyata dusha Detal relyefu Strashnij sud na fasadi Lorenco Maitani bl 1310 Mertve tilo Hrista trimaye svyatij Nikodim a a z dvoh storin pidtrimuyut Bogomatir i Mariya Magdalina zakinchena figura Hrista i chastkovo Svyatoyi Magdalini Na vidminu vid P yeti soboru Svyatogo Petra cya grupa ye bilsh ploshinna j nezgrabna a uvaga zoseredzhena na zlamanij liniyi tila Hrista Roztashuvannya troh nezavershenih goliv stvoryuye dramatichnij efekt ridkisnij u tvorah iz cim syuzhetom Frederik Gartt amerikanskij doslidnik epohi Vidrodzhennya vvazhaye sho nathnennya na pozu Hrista u skulpturnij grupi moglo buti vid odniyeyi z najbilsh silnih figur u relyefi Strashnij sud Lorenco Maitani Opis statuyi za Vazari Znyatogo z hresta Hrista pidtrimuye Bogorodicya a yij usima silami dopomagaye Nikodim sho stoyit za neyu ta odna z Marij bo voni bachat sho Madonna vbita gorem i vzhe ne mozhe jogo trimati Nide ne pobachish takogo mertvogo tila yak tilo cogo Hrista vin padaye use tilo jogo oslablo i poza jogo cilkom vidminna vid tih yaki zustrichayutsya v inshih tvorah yak samogo Mikelandzhelo tak i v tvorah bud yakogo inshogo hudozhnika Vazari takozh zauvazhiv sho bozhestvennij vijshov tvir Pokladennya do grobu bl 1500 1501 Nacionalna galereya London Frederik Gartt zauvazhiv sho tilo Hrista ogornute vuzkim shmatkom tkanini takim zhe yak jogo mikelandzhelo zobraziv u svoyij paneli Pokladennya do grobu Kondivi takozh vidznachaye skladnist skulpturnoyi grupi Bulo b absolyutno nemozhlivo opisati krasu stilyu prodemonstrovanogo v cij grupi abo pidneseni emociyi virazheni na cih zasmuchenih oblichchyah Ya vpevnenij sho P yeta odin iz jogo najridkisnishih i najskladnishih shedevriv osoblivo tomu sho figuri chitko viddileni odna vid odnoyi a drapiruvannya odniyeyi ne zmishuyetsya z figurami inshih Simondz pryamo vidpisav na ce sho Cej panegirik azh niyak ne nadto visokij Ostannim chasom navryad chi bulo viddano nalezhne blagorodnij koncepciyi glibokomu pochuttyu ta shirokij maneri cogo Znyattya z hresta Originalnij tekst angl This panegyric is by no means pitched too high Justice has hardly been done in recent times to the noble conception the intense feeling and the broad manner of this Deposition Za chasiv Simondza statuya bula rozmishena za golovnim vivtarem u Florentijskomu sobori sho na jogo dumku stvoryuvalo sutinki za yakih skladno bulo rozdivitisya robotu same tomu vin radiv vivchati ostannyu robotu Mikelandzhelo u marmuri za fotografiyami z vikoristannyam shtuchnogo osvitlennya Razom iz tim doslidnik takozh pererahuvav osnovni vadi tvoru na jogo dumku Tors Hrista perevazhaye zagalnu kompoziciyu i jogo nogi neprirodno oslableni Zhinka sho stoyit na kolinah livoruch delikatna i zdayetsya zanadto malenkoyu v porivnyanni z inshimi figurami hocha yakbi vona stoyala pryamo jmovirno sho yiyi zrist buv bi dostatnim Originalnij tekst angl The torso of Christ overweighs the total scheme and his legs are unnaturally attenuated The kneeling woman on the left side is slender and appears too small in proportion to other figures though if she stood erect it is probable that her height would be sufficient Simondz cituye slova francuzkogo kritika Ce najbilsh intimno osobistij i najzvorushlivishij iz jogo tvoriv Z nogo viye ideyeyu pokayannya Marmur propoviduye strazhdannya Strastej ce zmushuye nas prisluhatisya do aktu girkogo rozkayannya ta aktu skorbotnoyi lyubovi Simondz navodit ryadki z poeziyi samogo Mikelandzhelo govoryachi pro cyu robotu Rizbyarstvo vtrativ ya i malyuvannya Do boga serce line pragne vmerti A hrest svoyi obijmi rozgortaye Vvazhayetsya sho u Nikodimovi Mikelandzhelo zobraziv sebe v osobi Nikodima same vin pidtrimuye svogo dorogogo Gospoda v temryavi pohmurogo Duomo Vazari zgaduvav sho poverhnya marmuru mala trishinu vidlomivsya kusochok z liktya Madonni a todi vin rozbiv yiyi Simondz opisuye vidimi slidi cogo na pravij ruci Mariyi vidno rozlom Liva ruka Hrista ye ponivechena v kilkoh miscyah Odin iz soskiv vidnovili a ruka Madonni sho lezhit na grudyah nad nim trisnula vzdovzh Restavraciya2021 roku zavershilasya persha za 470 rokiv restavraciya statuyi yaka trivala z 2019 roku Proanalizuvavshi marmur viyavili sho vin buv ne karrarskij a marmur iz kopalen bilya Seravecca sho za 20 km vid rodovisha Karrari b Marmur ne ye odnotonnij mistit slidi piritu sho mozhe poyasniti nayavnist iskor pri roboti skulptora pro sho pisav Vazari u comu kameni bulo bagato nazhdaku vin buv tverdij i pid rizcem chastenko davav iskri GalereyaPrimitkia Frederik Gartt vvazhav sho u skulpturnij grupi ne Nikodim a Josip Arimatejskij osoblivo yaksho robota priznachalasya dlya mogili samogo Mikelandzhelo b Simondz zaznachav sho na statuyu vzyali marmurovij kapitel z odniyeyi z vosmi veletenskih kolon z forumu VespasianaVinoskihttps duomo firenze it it scopri museo dell opera del duomo le sale tribuna di michelangelo 4888 pieta bandini michelangelo 1447 1555 ca angl Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2021 Procitovano 05 08 2022 Vazari 1970 s 364 Symonds vol 2 1925 s 201 Vazari 1970 s 386 387 Vazari 1970 s 506 Symonds vol 2 1925 s 199 Vazari 1970 s 415 Vazari 1970 s 409 Vazari 1970 s 386 Vazari 1970 s 505 Symonds vol 2 1925 s 202 Vazari 1970 s 387 Erpel 1990 s 15 Leo Stajnberg PDF angl Arhiv originalu PDF za 4 lyutogo 2012 Procitovano 21 sichnya 2012 1 zhovtnya 2020 Arhiv originalu za 3 zhovtnya 2021 Hartt 1969 s 285 Vazari 1970 s 363 364 Symonds vol 2 1925 s 199 200 Symonds vol 2 1925 s 200 Vazari 1970 s 389 Symonds vol 2 1925 s 200 201 Elisabetta Povoledo angl Arhiv originalu za 27 09 2021 Orlandi Paolo Del Chiaro Lorenzo Pagano Renato 01 01 1996 Minerals of the Seravezza marble Tuscany Italy The Mineralogical Record Procitovano 06 08 2022 Hartt Finn 1976 s 73 DzherelaFrederick Hartt Michelangelo The Complete Sculpture Thames amp Hudson 1969 310 s ISBN 500 09055 6 angl Frederick Hartt Michelangelo s Three Pietas a Photographic Study by David Finn Thames amp Hudson 1976 202 s angl Symonds John Addington 1925 The Life of Michelangelo Buonarroti angl T 2 New York Charles Scribner s Sons s 450 angl Vazari D Zhittyepisi najslavetnishih zhivopisciv skulptoriv ta arhitektoriv ital Le Vite de piu eccelenti Pittori Scultori e Architetti K Mistectvo 1970 S 296 429 497 507 Erpel Fric Mikelandzhelo Per s nem Sergeya Danilchenko nim Michelangelo Berlin Henshel 1990 72 s ISBN 3 362 00044 4 ros Ce nezavershena stattya z mistectva Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi