Лієпа́я (латис. Liepāja, пол. Lipawa, біл. Лібава, нім. Libau) — місто в Латвії, на березі Балтійського моря.
Лієпая | |||
---|---|---|---|
![]() Старе місто | |||
| |||
![]() Лієпая | |||
| |||
Країна | Латвія | ||
(Регіон) | Курляндія | ||
Перша згадка | 1253 | ||
Статус | 1625 | ||
Площа | |||
• Загалом | 60,37 км² | ||
Населення (2016) | |||
• Загалом | 78 144 ос. | ||
• Густота | 1294,4 осіб/км² | ||
Часовий пояс | EET () | ||
• Літній час | EEST () | ||
Сайт | www.liepaja.lv | ||
Назва
Географія
Розташоване на березі Балтійського моря, на півночі Лієпайського озера.
Історія
- 1253 року Лібау вперше згадана в джерелах як Portas Liva — «лівська гавань».
- 1300 року лицарі Лівонського ордену збудували в гавані Лібау католицьку церкву, а 1301 року — замок Лібау. Розпочалася німецька колонізація краю.
- 1418 року поселення Лібау було зруйноване литовськими військами, а населення поголовно знищене.
- 1422 року польський король Ягайло намагався здобути замок Лібау, але безуспішно.
- 1560 року магістр Лівонського ордену Готтгард Кеттлер віддав замок Лібау під заставу прусському герцогу Альберту за 50 тисяч гульденів.
- 1609 року Лібау викуплене родиною покійного Готтгарда й включене до складу герцогства Курляндії і Семигалії. Під керівництвом герцогської династії Кеттлерів в Лібау поширюється лютеранство. Увійшло до складу Гробінської парафії.
- 18 березня 1625 року Лібау стало містом, отримавши магдебурзьке право від герцога Фрідріха Кеттлера. Цей день відзначається як день міста.
- 1645 року герцог Яків Кеттлер розбудував гавань Лібау для імпорту курляндських товарів. Місто стало одним із головних торговельних центрів Курляндії.
- 1697 року збудовано новий порт Лібау, а замість річки прокладено канал, що безпосередньо сполучив місто з морем.
- 1701 року Лібау було окуповане шведами під час Великої північної війни.
- 1710 року чума знищила третину населення Лібау.
- 1795 року Лібау перейшло Російській імперії внаслідок приєднання герцогства Курляндії і Семигалії до Росії. Місто отримало назву Лібава.
- 1831 року Лібава отримала статус гавані першого класу. Місто розвивалося як торговий порт і курорт.
- 1871 року побудовано .
- 1890 року в Лібаві почалося будівництво Лібавської військово-морської фортеці, а 1893 року — військового порту.
- 1894 року Лібава стала однією з баз Балтійського флоту Російської імперії.
ХХ—ХХІ століття
- 1907 року в Лібаві відкрився Латиський театр — сучасний Лієпайський театр.
- 1919 року, внаслідок виборення Латвією незалежності, Лібава отримала латвійську назву Лієпая. Місто було протягом декількох місяців.
- 1922 року в Лієпаї відкрилася , а 1924 року — .
- 1940 року, під час Другої світової війни, СРСР окупував Лієпаю, так само як і всю територію Латвійської республіки.
- 1941 року, у ході німецько-радянської війни, Німеччина звільнила Лієпаю від радянської влади, встановивши власний режим.
- 1944 року СРСР повторно захопив Лієпаю.
- 1991 року, внаслідок розвалу СРСР, Лієпая увійшла до складу незалежної Латвії.
- 2001 року, центр підготовки водолазів Балтійської Військово-морської Ескадри
- 25 жовтня 2022 року демонтовано пам'ятник радянським воїнам у Лієпаї. Рішення про знесення пам'ятника було ухвалено Лієпайською думою ще в середині серпня 2022 року. Пам'ятник скульптора Егонс Звірбуліс та архітектора Яніс Ліцитіс був визнаний таким, що «представляє художньо-історичну цінність» й переданий на зберігання до Музею окупації Латвії.
Населення
Лієпая — третє за чисельністю населення місто Латвії.
Динаміка міського населення | |
---|---|
Рік | Населення |
1640 | бл. 1500 |
1797 | 4516 |
1963 | 9970 |
1881 | 29 611 |
1897 | 64 489 |
1914 | 94 000 |
1920 | 51 583 |
1925 | 60 762 |
1930 | 57 238 |
1935 | 57 098 |
1941 | 45 067 |
1943 | 43 280 |
1959 | 71 464 |
1970 | 92 884 |
1979 | 107 663 |
1989 | 114 486 |
1991 | 114 950 |
2000 | 89 448 |
2011 | 76 731 |
Джерело: |
Економіка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk16TDB4cFpYQmhhbUVsTWtOZlRHRjBkbWxoWHkxZmFXNWtkWE4wY21saGJGOWhjbVZoTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxTWFXVndZV3BoSlRKRFgweGhkSFpwWVY4dFgybHVaSFZ6ZEhKcFlXeGZZWEpsWVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Місто має два морські порти, торговий і військовий. Міжнародний аеропорт Лієпая — один з трьох міжнародних аеропортів Латвії. У 1997 році спеціальною економічною зоною забезпечено низьке податкове навантаження, яке встановлене на 20 років для того, щоб привернути іноземні інвестиції та полегшити економічний розвиток Лієпаї. Головна промисловість в місті — сталевий виробник та виробництво білизни (марка Lauma).
Освіта
Уродженці та міста-побратими
- Тіссе Едуард Казимірович (1897—1961) — радянський кінооператор, режисер
- Безсмертний Артур Анатолійович (1984—2018) — солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Вікторс Ясьоніс — латвійський хокеїст.
- Ернестс Фолдатс (1925—2003) — венесуельський ботанік, відомий дослідник орхідей.
- Лайла Пакалніня (* 1962) — латвійський кінорежисер і сценарист.
- Іванов Анатолій Олександрович (нар. 1953) — український художник.
- Міста-побратими
- Белвью (Вашингтон), США (1992)
- Саутгемптон, Велика Британія
- Корк, Ірландія
- Турку, Фінляндія
- Нюкьобінг Фальстер, Данія (1993)
- Ольборг, Данія
- Рогаланд, Норвегія (1999)
- Берген, район Årstad, Норвегія (2001)
- Карлсхамн, Швеція (1997)
- Кальмар, Швеція
- Нюнесхамн, Швеція (1990)
- Хельсінгборг, Швеція (2005)
- Паланга, Литва (2001)
- Клайпеда, Литва (1997)
- Гдиня, Польща (1999)
- Ельблонг, Польща (1991)
- Гомель, Білорусь (1999)
- Форлі, Італія
- Кальярі, Італія
- Шербур, Франція
- Ассен, Нідерланди
- Гронінген, Нідерланди
- Зволле, Нідерланди
- Дармштадт, Німеччина (1993)
- Берлін, Німеччина
- Кіль, Німеччина
- Росток, Німеччина
- Бремерхафен, Німеччина
- Гамбург, Німеччина
- Бердянськ, Україна
Примітки
- Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās pagastu dalījumā (PDF). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. 1 січня 2016.
- Arbusov, Leonid. Grundriss der Geschichte Liv-, Est- und Kurlands. — Riga: Jonck und Poliewsky, 1918. — 33. Herzog Jakob von Kurland. — S. 208.
- У латвійській Лієпаї був знесений третій радянський пам'ятник. espresso.tv. 26 жовтня 2022. (рос.)
- Enciklopēdija "Latvijas pilsētas". Rīga 1999.
Джерела
- Arbusov, Leonid. Grundriss der Geschichte Liv-, Est- und Kurlands. — Riga: Jonck und Poliewsky, 1918.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Лієпая
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Liyepa ya latis Liepaja pol Lipawa bil Libava nim Libau misto v Latviyi na berezi Baltijskogo morya LiyepayaStare mistoGerbLiyepaya56 30 42 pn sh 21 00 50 sh d 56 51167 pn sh 21 01389 sh d 56 51167 21 01389KrayinaLatviyaRegionKurlyandiyaPersha zgadka1253Status1625Plosha Zagalom60 37 km Naselennya 2016 Zagalom78 144 os Gustota1294 4 osib km Chasovij poyasEET UTC 2 Litnij chasEEST UTC 3 Sajtwww liepaja lvLiyepaya na VikishovishiNazvaLiyepaya latis Liepaja vimova Libau Libava nim Libau ros Libava nimecka nazva oficijno vikoristovuvana do 1918 roku Lipava pol Lipawa polska nazva GeografiyaRoztashovane na berezi Baltijskogo morya na pivnochi Liyepajskogo ozera Istoriya1253 roku Libau vpershe zgadana v dzherelah yak Portas Liva livska gavan 1300 roku licari Livonskogo ordenu zbuduvali v gavani Libau katolicku cerkvu a 1301 roku zamok Libau Rozpochalasya nimecka kolonizaciya krayu 1418 roku poselennya Libau bulo zrujnovane litovskimi vijskami a naselennya pogolovno znishene 1422 roku polskij korol Yagajlo namagavsya zdobuti zamok Libau ale bezuspishno 1560 roku magistr Livonskogo ordenu Gottgard Kettler viddav zamok Libau pid zastavu prusskomu gercogu Albertu za 50 tisyach guldeniv 1609 roku Libau vikuplene rodinoyu pokijnogo Gottgarda j vklyuchene do skladu gercogstva Kurlyandiyi i Semigaliyi Pid kerivnictvom gercogskoyi dinastiyi Kettleriv v Libau poshiryuyetsya lyuteranstvo Uvijshlo do skladu Grobinskoyi parafiyi 18 bereznya 1625 roku Libau stalo mistom otrimavshi magdeburzke pravo vid gercoga Fridriha Kettlera Cej den vidznachayetsya yak den mista 1645 roku gercog Yakiv Kettler rozbuduvav gavan Libau dlya importu kurlyandskih tovariv Misto stalo odnim iz golovnih torgovelnih centriv Kurlyandiyi 1697 roku zbudovano novij port Libau a zamist richki prokladeno kanal sho bezposeredno spoluchiv misto z morem 1701 roku Libau bulo okupovane shvedami pid chas Velikoyi pivnichnoyi vijni 1710 roku chuma znishila tretinu naselennya Libau 1795 roku Libau perejshlo Rosijskij imperiyi vnaslidok priyednannya gercogstva Kurlyandiyi i Semigaliyi do Rosiyi Misto otrimalo nazvu Libava 1831 roku Libava otrimala status gavani pershogo klasu Misto rozvivalosya yak torgovij port i kurort 1871 roku pobudovano 1890 roku v Libavi pochalosya budivnictvo Libavskoyi vijskovo morskoyi forteci a 1893 roku vijskovogo portu 1894 roku Libava stala odniyeyu z baz Baltijskogo flotu Rosijskoyi imperiyi HH HHI stolittya 1907 roku v Libavi vidkrivsya Latiskij teatr suchasnij Liyepajskij teatr 1919 roku vnaslidok viborennya Latviyeyu nezalezhnosti Libava otrimala latvijsku nazvu Liyepaya Misto bulo protyagom dekilkoh misyaciv 1922 roku v Liyepayi vidkrilasya a 1924 roku 1940 roku pid chas Drugoyi svitovoyi vijni SRSR okupuvav Liyepayu tak samo yak i vsyu teritoriyu Latvijskoyi respubliki 1941 roku u hodi nimecko radyanskoyi vijni Nimechchina zvilnila Liyepayu vid radyanskoyi vladi vstanovivshi vlasnij rezhim 1944 roku SRSR povtorno zahopiv Liyepayu 1991 roku vnaslidok rozvalu SRSR Liyepaya uvijshla do skladu nezalezhnoyi Latviyi 2001 roku centr pidgotovki vodolaziv Baltijskoyi Vijskovo morskoyi Eskadri 25 zhovtnya 2022 roku demontovano pam yatnik radyanskim voyinam u Liyepayi Rishennya pro znesennya pam yatnika bulo uhvaleno Liyepajskoyu dumoyu she v seredini serpnya 2022 roku Pam yatnik skulptora Egons Zvirbulis ta arhitektora Yanis Licitis buv viznanij takim sho predstavlyaye hudozhno istorichnu cinnist j peredanij na zberigannya do Muzeyu okupaciyi Latviyi NaselennyaNacionalnij sklad 2011 Latishi 42 363 55 21 Rosiyani 23 691 30 88 Ukrayinci 3616 4 71 Bilorusi 2521 3 29 Litovci 2238 2 92 Polyaki 776 1 01 Inshi 1526 1 98 Liyepaya tretye za chiselnistyu naselennya misto Latviyi Dinamika miskogo naselennyaRik Naselennya1640 bl 15001797 45161963 99701881 29 6111897 64 4891914 94 0001920 51 5831925 60 7621930 57 2381935 57 0981941 45 0671943 43 2801959 71 4641970 92 8841979 107 6631989 114 4861991 114 9502000 89 4482011 76 731Dzherelo EkonomikaPort Liyepaya Misto maye dva morski porti torgovij i vijskovij Mizhnarodnij aeroport Liyepaya odin z troh mizhnarodnih aeroportiv Latviyi U 1997 roci specialnoyu ekonomichnoyu zonoyu zabezpecheno nizke podatkove navantazhennya yake vstanovlene na 20 rokiv dlya togo shob privernuti inozemni investiciyi ta polegshiti ekonomichnij rozvitok Liyepayi Golovna promislovist v misti stalevij virobnik ta virobnictvo bilizni marka Lauma OsvitaLiyepajskij universitetUrodzhenci ta mista pobratimiTisse Eduard Kazimirovich 1897 1961 radyanskij kinooperator rezhiser Bezsmertnij Artur Anatolijovich 1984 2018 soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Viktors Yasonis latvijskij hokeyist Ernests Foldats 1925 2003 venesuelskij botanik vidomij doslidnik orhidej Lajla Pakalninya 1962 latvijskij kinorezhiser i scenarist Ivanov Anatolij Oleksandrovich nar 1953 ukrayinskij hudozhnik Mista pobratimiBelvyu Vashington SShA 1992 Sautgempton Velika Britaniya Kork Irlandiya Turku Finlyandiya Nyukobing Falster Daniya 1993 Olborg Daniya Rogaland Norvegiya 1999 Bergen rajon Arstad Norvegiya 2001 Karlshamn Shveciya 1997 Kalmar Shveciya Nyuneshamn Shveciya 1990 Helsingborg Shveciya 2005 Palanga Litva 2001 Klajpeda Litva 1997 Gdinya Polsha 1999 Elblong Polsha 1991 Gomel Bilorus 1999 Forli Italiya Kalyari Italiya Sherbur Franciya Assen Niderlandi Groningen Niderlandi Zvolle Niderlandi Darmshtadt Nimechchina 1993 Berlin Nimechchina Kil Nimechchina Rostok Nimechchina Bremerhafen Nimechchina Gamburg Nimechchina Berdyansk UkrayinaPrimitkiLatvijas iedzivotaju skaits pasvaldibas pagastu dalijuma PDF Iedzivotaju registra statistika uz 01 01 2016 Pilsonibas un migracijas lietu parvalde 1 sichnya 2016 Arbusov Leonid Grundriss der Geschichte Liv Est und Kurlands Riga Jonck und Poliewsky 1918 33 Herzog Jakob von Kurland S 208 U latvijskij Liyepayi buv znesenij tretij radyanskij pam yatnik espresso tv 26 zhovtnya 2022 ros Enciklopedija Latvijas pilsetas Riga 1999 DzherelaArbusov Leonid Grundriss der Geschichte Liv Est und Kurlands Riga Jonck und Poliewsky 1918 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Liyepaya