Дзирциемс (латис. Dzirciems) — мікрорайон у складі Риги та один із центральних мікрорайонів на . Межує з мікрорайонами Ільгюциемс, Кіпсала, Агенскалнс, та Іманта. Межами мікрорайону є залізнична колія, вулиці Слокас, Дагмарас, Ліліяс і Твайконю, , вулиці Ранкья дамбис, Клиньґєрю, Кулдігас та Юрмалас гатве.
Дзирциемс | ||||
![]() На території університету імені Страдиня | ||||
Загальна інформація | ||||
---|---|---|---|---|
56°57′28″ пн. ш. 24°03′46″ сх. д. / 56.9578000° пн. ш. 24.0628000° сх. д.Координати: 56°57′28″ пн. ш. 24°03′46″ сх. д. / 56.9578000° пн. ш. 24.0628000° сх. д. | ||||
Країна | ![]() | |||
Район | Рига | |||
Адмінодиниця | d | |||
Водойма | [lv] | |||
Площа | 2,44 квадратний кілометр | |||
Населення | 11 746 (2018) | |||
Поштовий індекс | LV-1007; LV-1083 | |||
Парки | [lv] | |||
Транспорт | ||||
Автобус | 3, 4, 4z, 13, 21, 30, 37, 38, 39, 41, 46, 54 маршрутне таксі 237, 238, 241, 244, 263, 270 | |||
Трамвай | 1, 2, 5 | |||
Тролейбус | 9, 25 | |||
![]() | ||||
Карта | ||||
|
Загальна площа мікрорайону становить 2,444 км², що є приблизно вдвічі більшим за середній показник площі мікрорайонів у Ризі, але таким чином цей мікрорайон легше асоціювати з об'єднаною просторовою і функціональною одиницею. Довжина меж мікрорайону за периметром складає 7 689 м.
У мікрорайоні Дзирциемс розташований парк Дзегужкална із горою , яка має висоту 28 м над рівнем моря і є найвищою точкою Риги. Також тут знаходиться Ризький університет імені Страдиня, Стоматологічний інститут та Ризький лакофарбовий завод.
Рельєф та мережа вулиць Дзирциемса, так само, як і разом з іншими мікрорайонами, дуже змінилися у зв'язку із забудовою його багатоповерховими будинками за часів радянської влади. У 1980-х рр. уздовж вулиці Лиелезерес ще зберігався невеликий рів — залишки річки Бундзиньупіте, яка колись протікала тут, можливо, до ставків парка Нордекю.
Спочатку сучасний мікрорайон Дзирциемс не розділяли як окрему територіальну одиницю, тому його разом з територією до лугів Спілве називали Ільгюциемсом. Лише з 1970-х рр. прилеглі до вулиці Дзирциема території мизи Нордекю та Засулаукса почали називати Дзирциемсом.
Історія
Найдавніше поселення на території сучасного Дзирциемса утворилося на землях, що належали шпиталю св. Юрія. Тоді воно мало назву Юр'ївського або Зундського поселення (латис. Jura ciems або Zunda ciems відповідно) і було найбільшим поселення на за кількістю мешканців; у 1692 році тут налічувалося 102 оселі. Це поселення займало територію навпроти острова Кіпсала, між Зундсом і сучасною вулицею Даугавгрівас. Розвиткові поселення сприяла і паромна переправа, яка забезпечувала сполучення між Кіпсалою і Ригою. Першими мешканцями поселення були переважно латиші, які займалися садівництвом і рибальством; поширеними також були професії поромника і бракувальника щогл. З кінця XVII століття тут поступово утворився прошарок заможних латишів, які головним чином були представниками допоміжних торгівельних професій — у галузі перевезень, сортування, зважування та первинної обробки товарів. Поселення було зруйноване під час Північної війни. Хоча у XVIII столітті тут почалася нова забудова, свого тодішнього значення і розмірів поселення вже не мало. Аж до Першої світової війни на картах і планах ця частина лівого берега Даугави позначалася як окрема територіальна одиниця і називалася Зундсом (латис. Zunds) або Зундським поселенням (латис. Zunda ciems).
Наприкінці XVIII століття на території поселення св. Юрія оселився таємний радник із Прусії, консул і купець Йоганн Вільгельм Гельмунд. Він заснував фірму Helmund & Sohn і придбав вісім ділянок землі, на яких збудував одне з перших промислових підприємств — фабрику з виробництва глеків (біля сучасної вулиці Уденс).
У другій половині ХІХ століття в Зундсі почалось активне будівництво численних фабрик і промислових підприємств, приблизно у цей самий час вже була забудована по всій своїй довжині вулиця Даугавгрівас. Поруч з броварнями, лісопильнями і мануфактурами один за одним почали відкриватися корчми і трактири. Цьому сприяла близькість Даугавгрівського порту і дозвіл на спорудження кам'яних будівель. Територію між вулицею Даугавгрівас і Зундсом і зараз займає здебільшого промислова забудова — як діюче виробництво, так і покинуті складські споруди.
У заводських корпуса, які зараз відомі як вулиця Даугавгрівас, 31, у різні часи діяли різні підприємства. Тут знаходилася заснована у 1879 році доцентом Ризького політехнікуму Р.Г. Мантелем та інженером М. Салате машинна фабрика, яка до 1904 року будувала пароплави. У 1910 році завод був розширений, були створені чавунні та металеві ливарні цехи, у яких вироблялися парові машини, турбіни тощо. На початку 1920–1930-х рр. на цій території розміщувалася фабрика паркетів та дерев'яних виробів О. Бертинь-Берзиньша. Після Другої світової війни це була територія Ризького заводу сільськогосподарських машин.
Значну за розміром територію з 1951 року займає Ризький лакофарбовий завод по вулиці Даугавгрівас, 63/65. До середини 1930-х рр. ХХ століття тут діяла заснована у 1898 фабрика анілінових фарб Leopold Cassella & Co.
На вулиці Даугавгрівас 82/84, біля розгалуження шляхів на Даугавгріву і Буллі, у 1863 році почала працювати броварня «Ільгюциемс», яка згоріла у 1876 році. Її відновленням зайнялось новостворене акціонерне товариство, яке відбудувало на тому ж самому місці абсолютно нову і значно сучаснішу броварню. Вона серед перших у всій Російській імперії почала виробляти екстракт солоду. Зовсім неподалік, на вулиці Даугавгрівас, 57/61, знаходиться друга, заснована у 1870 році, броварня «Таннгейзер» (її виробничі корпуси були споруджені на початку ХХ століття). У 1937 році її націоналізували та включили до акціонерного товариства [lv]», але у 1945 році її об'єднали з вищезгаданою броварнею «Ільгюциемс».
На вулиці Даугавгрівас, 43, у 1920-х рр. діяла «фабрика фортепіано» Е. Вейса, але на думку архітектора Р. Блума на цьому місці щонайменше з початку ХІХ століття могла знаходитися т.зв. Засумуйжська корчма.
Наприкінці ХІХ століття численні земельні ділянки біля Зундса — відгалуження Даугави — належали заможному торговцю деревиною Георгу Вільгельму Шредеру. У 1902 році він спорудив кілька модних за тодішнім стилем будівель і сучасний багатоквартирний орендний будинок на розі вулиць Безделігу та Уденс, який був першою і єдиною великою будівлею на місці колишнього Зундського поселення.
На захід від давнього Зундського поселення знаходиться гора [lv], також відома як гора Єру (латис. Jēru kalns) — найвища точка Риги (28 м над рівнем моря). Тут була широка валоподібна дюна завдовжки в 1 км ат завширшки у 0,3 км у піщаній рівнині Балтійського льодовикового озера. Назва гори походить від будинку селянина Зеггуса (нім. Seggus, латис. Dzeguze), що входив до складу садиби Пінькю, яка знаходилася неподалік. По цю сторону вулиці Буллю на схилі валів дюни з XVII століття було облаштовано місце для поховань. У 1845 році Ризька ратуша постановила влаштувати тут цвинтар для мешканців міста, що належали до усіх християнських конфесій, на якому за місце для поховання не потрібно було платити. У 1907 році цвинтар було закрито. У 1893 році на відкритій території площею більше двох гектарів почалось спорудження парку Дзегужкална за проектом директора міських садів Г. Куфальдта. У 1911 році парк вже був облаштований: були прокладені доріжки, засаджені зелені насадження, посаджено бузок та інші яскраві кущі. На вершині гори було збудовано невеличкий кавовий павільйон, а на схилі — естраду. З 1929 року роботи з благоустрою парку проводилися за проектом А. Зейдакса.
Недалеко від гори Дзегужкалнс, приблизно біля сучасного перехрестя вулиць Буллю і Даугавгрівас у середині XVIII століття знаходилася садиба, що належала латиському підприємцеві і бракувальнику щогл [lv], яка займала територію на північ від сучасного цвинтаря Мартиня між вулицями Слокас і Даугавгрівас. Штейнгауер збудував тут вітряки у голландському стилі, а поруч з невеликою річкою, що протікала повз, у 1764 році спорудив паперовий млин — першу паперову мануфактуру Риги.
На території Дзирциемса вже у 1667 році почала діяти т.зв. Зундська школа, у якій могли навчатися діти місцевих латиських рибалок і човнярів. У 1689 році для латиських дітей відкрилася ще одна школа.
В основі розвитку Дзирциемса була дерев'яна і кам'яна малоповерхова житлова забудова. Старі квартали чергувалися з новими, які мали багатоповерхову забудову. Будівлі, споруджені наприкінці ХІХ і на початку ХХ століття, збереглися на початку вулиці Буллю біля гори Дзегужкалнс та на окремих фрагментах вулиці Дзирциема.
Вулиця Дзирциема є однією з найбільших трас сполучення Дзирциемса; вона проходить і через мікрорайон Ільгюциемс. Вона утворилася як шлях від вулиці Буллю до мизи Лієла (латис. Liela muiža). У 1930-х рр., під час планування забудови Ільгюциемса, було передбачено т.зв. пролам вулиці Дзирциема від вулиці Буллю до вулиці Пурва. Далі лінія вулиці Дзирциема змінювалася згідно з детальним планом комплексної реконструції забудови Ільгюциемса від 1968 року.
На вулиці Дзирциема, 16, знаходиться один з найбільших комплексів вищих навчальних закладів Латвії — Ризький університет імені Страдиня (арх. В. Чиксте, 1987 рік), який складається із споруд різного розміру і висоти. До початку ХХ століття приблизно на цьому місці була територія мизи Засу (латис. Zasu muiža, нім. Sasenhof) — болотисті луги, де пізніше було розбито парк зі ставком, у якому власник землі Р. Трієцс вирощував риб. Також у Дзирциемсі знаходилися ще дві садиби: [et] і [et].
Більша частина житлових споруд мікрорайону була збудована за радянських часів (у 1970-х рр.) по вулиці Дзирциема. Саме за її назвою мікрорайон і отримав свою.
Освіта
У Дзирциемсі є декілька шкіл, зокрема, 1-ша вечірня середня школа, Ризька 41-ша середня школа, Ризька 34-та (раніше 68-ма) середня школа та Ризька художня середня школа імені Яніса Розенталя; також тут розташовані Пардаугавська професійна школа і Ризький університет імені Страдиня. Станом на 2017 рік у таких мікрорайонах , як Дзирциемс, Агенскалнс та Ільгюциемс, діяли дві державні гімназії і сім середніх шкіл, хоча кількість учнів (568) була достатньою лише у двох середніх школах. Враховуючи розміщення місць проживання учнів та індекси обов'язкового централізованого іспиту (OCE) у школах мікрорайону — 34-й (50,1%) і 41-й середній школах (50,5%), а також Ільгюциемській середній школі (33,1%), було запропоновано створити дві середні школи на місці цих семи середніх шкіл.
Інфраструктура
Громадський транспорт
Автобус
- №4: вул. Абренес — [lv]
- №4z: вул. Абренес —
- №13: станція [ru] — станція Пречу-2
- №21: -3 — Іманта
- №30: площа Стаціяс (Привокзальна) — Даугавгріва
- №37: Еспланада — Іманта
- №38: вул. Абренес — вул. Дзирциема
- №39: вул. Абренес — кладовище Лачупес
- №41: Еспланада — Іманта
- №46: —
- №54: вул. Абренес — Волері
Тролейбус
- №9: площа Стаціяс (Привокзальна) — Ільгюциемс
- №25: вул. Брівібас — Ільгюциемс
Трамвай
- №1: — Іманта
- №2: Центральний ринок — вул. Тапешу
- №5: — Ільгюциемс
Торгові центри та АЗС
Галерея
- Вид з гори Дзегужкалнс
- Будівля колишнього лакофарбового заводу
- Вулиця Буллю
- Вулиця Ембутес
- Вулиця Дзегужу
Див. також
Примітки
- Rīgas ielas. Т. 2. sējums. Rīga: Drukātava. 2008. с. 287. ISBN .
- No Spilves līdz Zundam 14.-20. gs. [ 17 січня 2014 у Wayback Machine.] arhivi.lv
- No Spilves līdz Zundam 14.-20. gs. [ 17 січня 2014 у Wayback Machine.] arhivi.lv — 9. lpp.
- No Spilves līdz Zundam 14.-20. gs. [ 17 січня 2014 у Wayback Machine.] arhivi.lv — 15. lpp.
- Rīgas ielas. Т. 2. sējums. Rīga: Drukātava. 2008. с. 242. ISBN .
- No Spilves līdz Zundam 14.-20. gs. [ 17 січня 2014 у Wayback Machine.] arhivi.lv — 19. lpp.
- No Spilves līdz Zundam 14.-20. gs. [ 17 січня 2014 у Wayback Machine.] arhivi.lv — 16. lpp.
- Rīgas ielas. Т. 2. sējums. Rīga: Drukātava. 2008. с. 186. ISBN .
- Rīgas ielas. Т. 2. sējums. Rīga: Drukātava. 2008. с. 230. ISBN .
- Rīgā skolēnu pietiek 42 vidusskolu nokomplektēšanai, secina pētījumā [ 16 жовтня 2018 у Wayback Machine.] 2017. gada 25. oktobrī
Джерела
- Рига: Энциклопедия = Enciklopēdija «Rīga» / Гл. ред. П. П. Еран. — 1-е изд. — Рига : Главная редакция энциклопедий, 1989. — С. 297. — 60 000 прим. — .
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Дзирциемс |
- Домашня сторінка Департаменту міського розвитку Ризької думи [ 19 квітня 2019 у Wayback Machine.]
- Портал Ризького самоврядування [ 11 жовтня 2003 у Wayback Machine.]
- Дзирциемс на сайті apkaimes.lv [ 10 серпня 2010 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Dzirciems latis Dzirciems mikrorajon u skladi Rigi ta odin iz centralnih mikrorajoniv na Mezhuye z mikrorajonami Ilgyuciems Kipsala Agenskalns ta Imanta Mezhami mikrorajonu ye zaliznichna koliya vulici Slokas Dagmaras Liliyas i Tvajkonyu vulici Rankya dambis Klingyeryu Kuldigas ta Yurmalas gatve DzirciemsNa teritoriyi universitetu imeni Stradinya Zagalna informaciya 56 57 28 pn sh 24 03 46 sh d 56 9578000 pn sh 24 0628000 sh d 56 9578000 24 0628000 Koordinati 56 57 28 pn sh 24 03 46 sh d 56 9578000 pn sh 24 0628000 sh d 56 9578000 24 0628000Krayina LatviyaRajon RigaAdminodinicya dVodojma lv Plosha 2 44 kvadratnij kilometrNaselennya 11 746 2018 Poshtovij indeks LV 1007 LV 1083Parki lv Transport Avtobus 3 4 4z 13 21 30 37 38 39 41 46 54 marshrutne taksi 237 238 241 244 263 270Tramvaj 1 2 5Trolejbus 9 25 Karta Dzirciems u Vikishovishi Zagalna plosha mikrorajonu stanovit 2 444 km sho ye priblizno vdvichi bilshim za serednij pokaznik ploshi mikrorajoniv u Rizi ale takim chinom cej mikrorajon legshe asociyuvati z ob yednanoyu prostorovoyu i funkcionalnoyu odiniceyu Dovzhina mezh mikrorajonu za perimetrom skladaye 7 689 m U mikrorajoni Dzirciems roztashovanij park Dzeguzhkalna iz goroyu yaka maye visotu 28 m nad rivnem morya i ye najvishoyu tochkoyu Rigi Takozh tut znahoditsya Rizkij universitet imeni Stradinya Stomatologichnij institut ta Rizkij lakofarbovij zavod Relyef ta merezha vulic Dzirciemsa tak samo yak i razom z inshimi mikrorajonami duzhe zminilisya u zv yazku iz zabudovoyu jogo bagatopoverhovimi budinkami za chasiv radyanskoyi vladi U 1980 h rr uzdovzh vulici Lielezeres she zberigavsya nevelikij riv zalishki richki Bundzinupite yaka kolis protikala tut mozhlivo do stavkiv parka Nordekyu Spochatku suchasnij mikrorajon Dzirciems ne rozdilyali yak okremu teritorialnu odinicyu tomu jogo razom z teritoriyeyu do lugiv Spilve nazivali Ilgyuciemsom Lishe z 1970 h rr prilegli do vulici Dzirciema teritoriyi mizi Nordekyu ta Zasulauksa pochali nazivati Dzirciemsom IstoriyaNajdavnishe poselennya na teritoriyi suchasnogo Dzirciemsa utvorilosya na zemlyah sho nalezhali shpitalyu sv Yuriya Todi vono malo nazvu Yur yivskogo abo Zundskogo poselennya latis Jura ciems abo Zunda ciems vidpovidno i bulo najbilshim poselennya na za kilkistyu meshkanciv u 1692 roci tut nalichuvalosya 102 oseli Ce poselennya zajmalo teritoriyu navproti ostrova Kipsala mizh Zundsom i suchasnoyu vuliceyu Daugavgrivas Rozvitkovi poselennya spriyala i paromna pereprava yaka zabezpechuvala spoluchennya mizh Kipsaloyu i Rigoyu Pershimi meshkancyami poselennya buli perevazhno latishi yaki zajmalisya sadivnictvom i ribalstvom poshirenimi takozh buli profesiyi poromnika i brakuvalnika shogl Z kincya XVII stolittya tut postupovo utvorivsya prosharok zamozhnih latishiv yaki golovnim chinom buli predstavnikami dopomizhnih torgivelnih profesij u galuzi perevezen sortuvannya zvazhuvannya ta pervinnoyi obrobki tovariv Poselennya bulo zrujnovane pid chas Pivnichnoyi vijni Hocha u XVIII stolitti tut pochalasya nova zabudova svogo todishnogo znachennya i rozmiriv poselennya vzhe ne malo Azh do Pershoyi svitovoyi vijni na kartah i planah cya chastina livogo berega Daugavi poznachalasya yak okrema teritorialna odinicya i nazivalasya Zundsom latis Zunds abo Zundskim poselennyam latis Zunda ciems Naprikinci XVIII stolittya na teritoriyi poselennya sv Yuriya oselivsya tayemnij radnik iz Prusiyi konsul i kupec Jogann Vilgelm Gelmund Vin zasnuvav firmu Helmund amp Sohn i pridbav visim dilyanok zemli na yakih zbuduvav odne z pershih promislovih pidpriyemstv fabriku z virobnictva glekiv bilya suchasnoyi vulici Udens U drugij polovini HIH stolittya v Zundsi pochalos aktivne budivnictvo chislennih fabrik i promislovih pidpriyemstv priblizno u cej samij chas vzhe bula zabudovana po vsij svoyij dovzhini vulicya Daugavgrivas Poruch z brovarnyami lisopilnyami i manufakturami odin za odnim pochali vidkrivatisya korchmi i traktiri Comu spriyala blizkist Daugavgrivskogo portu i dozvil na sporudzhennya kam yanih budivel Teritoriyu mizh vuliceyu Daugavgrivas i Zundsom i zaraz zajmaye zdebilshogo promislova zabudova yak diyuche virobnictvo tak i pokinuti skladski sporudi U zavodskih korpusa yaki zaraz vidomi yak vulicya Daugavgrivas 31 u rizni chasi diyali rizni pidpriyemstva Tut znahodilasya zasnovana u 1879 roci docentom Rizkogo politehnikumu R G Mantelem ta inzhenerom M Salate mashinna fabrika yaka do 1904 roku buduvala paroplavi U 1910 roci zavod buv rozshirenij buli stvoreni chavunni ta metalevi livarni cehi u yakih viroblyalisya parovi mashini turbini tosho Na pochatku 1920 1930 h rr na cij teritoriyi rozmishuvalasya fabrika parketiv ta derev yanih virobiv O Bertin Berzinsha Pislya Drugoyi svitovoyi vijni ce bula teritoriya Rizkogo zavodu silskogospodarskih mashin Znachnu za rozmirom teritoriyu z 1951 roku zajmaye Rizkij lakofarbovij zavod po vulici Daugavgrivas 63 65 Do seredini 1930 h rr HH stolittya tut diyala zasnovana u 1898 fabrika anilinovih farb Leopold Cassella amp Co Na vulici Daugavgrivas 82 84 bilya rozgaluzhennya shlyahiv na Daugavgrivu i Bulli u 1863 roci pochala pracyuvati brovarnya Ilgyuciems yaka zgorila u 1876 roci Yiyi vidnovlennyam zajnyalos novostvorene akcionerne tovaristvo yake vidbuduvalo na tomu zh samomu misci absolyutno novu i znachno suchasnishu brovarnyu Vona sered pershih u vsij Rosijskij imperiyi pochala viroblyati ekstrakt solodu Zovsim nepodalik na vulici Daugavgrivas 57 61 znahoditsya druga zasnovana u 1870 roci brovarnya Tanngejzer yiyi virobnichi korpusi buli sporudzheni na pochatku HH stolittya U 1937 roci yiyi nacionalizuvali ta vklyuchili do akcionernogo tovaristva lv ale u 1945 roci yiyi ob yednali z vishezgadanoyu brovarneyu Ilgyuciems Na vulici Daugavgrivas 43 u 1920 h rr diyala fabrika fortepiano E Vejsa ale na dumku arhitektora R Bluma na comu misci shonajmenshe z pochatku HIH stolittya mogla znahoditisya t zv Zasumujzhska korchma Naprikinci HIH stolittya chislenni zemelni dilyanki bilya Zundsa vidgaluzhennya Daugavi nalezhali zamozhnomu torgovcyu derevinoyu Georgu Vilgelmu Shrederu U 1902 roci vin sporudiv kilka modnih za todishnim stilem budivel i suchasnij bagatokvartirnij orendnij budinok na rozi vulic Bezdeligu ta Udens yakij buv pershoyu i yedinoyu velikoyu budivleyu na misci kolishnogo Zundskogo poselennya Na zahid vid davnogo Zundskogo poselennya znahoditsya gora lv takozh vidoma yak gora Yeru latis Jeru kalns najvisha tochka Rigi 28 m nad rivnem morya Tut bula shiroka valopodibna dyuna zavdovzhki v 1 km at zavshirshki u 0 3 km u pishanij rivnini Baltijskogo lodovikovogo ozera Nazva gori pohodit vid budinku selyanina Zeggusa nim Seggus latis Dzeguze sho vhodiv do skladu sadibi Pinkyu yaka znahodilasya nepodalik Po cyu storonu vulici Bullyu na shili valiv dyuni z XVII stolittya bulo oblashtovano misce dlya pohovan U 1845 roci Rizka ratusha postanovila vlashtuvati tut cvintar dlya meshkanciv mista sho nalezhali do usih hristiyanskih konfesij na yakomu za misce dlya pohovannya ne potribno bulo platiti U 1907 roci cvintar bulo zakrito U 1893 roci na vidkritij teritoriyi plosheyu bilshe dvoh gektariv pochalos sporudzhennya parku Dzeguzhkalna za proektom direktora miskih sadiv G Kufaldta U 1911 roci park vzhe buv oblashtovanij buli prokladeni dorizhki zasadzheni zeleni nasadzhennya posadzheno buzok ta inshi yaskravi kushi Na vershini gori bulo zbudovano nevelichkij kavovij paviljon a na shili estradu Z 1929 roku roboti z blagoustroyu parku provodilisya za proektom A Zejdaksa Nedaleko vid gori Dzeguzhkalns priblizno bilya suchasnogo perehrestya vulic Bullyu i Daugavgrivas u seredini XVIII stolittya znahodilasya sadiba sho nalezhala latiskomu pidpriyemcevi i brakuvalniku shogl lv yaka zajmala teritoriyu na pivnich vid suchasnogo cvintarya Martinya mizh vulicyami Slokas i Daugavgrivas Shtejngauer zbuduvav tut vitryaki u gollandskomu stili a poruch z nevelikoyu richkoyu sho protikala povz u 1764 roci sporudiv paperovij mlin pershu paperovu manufakturu Rigi Na teritoriyi Dzirciemsa vzhe u 1667 roci pochala diyati t zv Zundska shkola u yakij mogli navchatisya diti miscevih latiskih ribalok i chovnyariv U 1689 roci dlya latiskih ditej vidkrilasya she odna shkola V osnovi rozvitku Dzirciemsa bula derev yana i kam yana malopoverhova zhitlova zabudova Stari kvartali cherguvalisya z novimi yaki mali bagatopoverhovu zabudovu Budivli sporudzheni naprikinci HIH i na pochatku HH stolittya zbereglisya na pochatku vulici Bullyu bilya gori Dzeguzhkalns ta na okremih fragmentah vulici Dzirciema Vulicya Dzirciema ye odniyeyu z najbilshih tras spoluchennya Dzirciemsa vona prohodit i cherez mikrorajon Ilgyuciems Vona utvorilasya yak shlyah vid vulici Bullyu do mizi Liyela latis Liela muiza U 1930 h rr pid chas planuvannya zabudovi Ilgyuciemsa bulo peredbacheno t zv prolam vulici Dzirciema vid vulici Bullyu do vulici Purva Dali liniya vulici Dzirciema zminyuvalasya zgidno z detalnim planom kompleksnoyi rekonstruciyi zabudovi Ilgyuciemsa vid 1968 roku Na vulici Dzirciema 16 znahoditsya odin z najbilshih kompleksiv vishih navchalnih zakladiv Latviyi Rizkij universitet imeni Stradinya arh V Chikste 1987 rik yakij skladayetsya iz sporud riznogo rozmiru i visoti Do pochatku HH stolittya priblizno na comu misci bula teritoriya mizi Zasu latis Zasu muiza nim Sasenhof bolotisti lugi de piznishe bulo rozbito park zi stavkom u yakomu vlasnik zemli R Triyecs viroshuvav rib Takozh u Dzirciemsi znahodilisya she dvi sadibi et i et Bilsha chastina zhitlovih sporud mikrorajonu bula zbudovana za radyanskih chasiv u 1970 h rr po vulici Dzirciema Same za yiyi nazvoyu mikrorajon i otrimav svoyu OsvitaU Dzirciemsi ye dekilka shkil zokrema 1 sha vechirnya serednya shkola Rizka 41 sha serednya shkola Rizka 34 ta ranishe 68 ma serednya shkola ta Rizka hudozhnya serednya shkola imeni Yanisa Rozentalya takozh tut roztashovani Pardaugavska profesijna shkola i Rizkij universitet imeni Stradinya Stanom na 2017 rik u takih mikrorajonah yak Dzirciems Agenskalns ta Ilgyuciems diyali dvi derzhavni gimnaziyi i sim serednih shkil hocha kilkist uchniv 568 bula dostatnoyu lishe u dvoh serednih shkolah Vrahovuyuchi rozmishennya misc prozhivannya uchniv ta indeksi obov yazkovogo centralizovanogo ispitu OCE u shkolah mikrorajonu 34 j 50 1 i 41 j serednij shkolah 50 5 a takozh Ilgyuciemskij serednij shkoli 33 1 bulo zaproponovano stvoriti dvi seredni shkoli na misci cih semi serednih shkil InfrastrukturaGromadskij transport Avtobus 4 vul Abrenes lv 4z vul Abrenes 13 stanciya ru stanciya Prechu 2 21 3 Imanta 30 plosha Staciyas Privokzalna Daugavgriva 37 Esplanada Imanta 38 vul Abrenes vul Dzirciema 39 vul Abrenes kladovishe Lachupes 41 Esplanada Imanta 46 54 vul Abrenes Voleri Trolejbus 9 plosha Staciyas Privokzalna Ilgyuciems 25 vul Brivibas Ilgyuciems Tramvaj 1 Imanta 2 Centralnij rinok vul Tapeshu 5 Ilgyuciems Torgovi centri ta AZS Maxima vul Maza Staciyas Rimi vul Dzirciema Lielezeres Circle K vul Dzirciema Lielezeres Mego vul Dzirciema Maxima vul Dzirciema Mego Yurmalas gatve Circle K vul Dzirciema Yurmalas gatve lv vul Daugavgrivas GalereyaVid z gori Dzeguzhkalns Budivlya kolishnogo lakofarbovogo zavodu Vulicya Bullyu Vulicya Embutes Vulicya DzeguzhuDiv takozhRiga Gromadskij transport u Rizi lv PrimitkiRigas ielas T 2 sejums Riga Drukatava 2008 s 287 ISBN 978 9984 798 39 4 No Spilves lidz Zundam 14 20 gs 17 sichnya 2014 u Wayback Machine arhivi lv No Spilves lidz Zundam 14 20 gs 17 sichnya 2014 u Wayback Machine arhivi lv 9 lpp No Spilves lidz Zundam 14 20 gs 17 sichnya 2014 u Wayback Machine arhivi lv 15 lpp Rigas ielas T 2 sejums Riga Drukatava 2008 s 242 ISBN 978 9984 798 39 4 No Spilves lidz Zundam 14 20 gs 17 sichnya 2014 u Wayback Machine arhivi lv 19 lpp No Spilves lidz Zundam 14 20 gs 17 sichnya 2014 u Wayback Machine arhivi lv 16 lpp Rigas ielas T 2 sejums Riga Drukatava 2008 s 186 ISBN 978 9984 798 39 4 Rigas ielas T 2 sejums Riga Drukatava 2008 s 230 ISBN 978 9984 798 39 4 Riga skolenu pietiek 42 vidusskolu nokomplektesanai secina petijuma 16 zhovtnya 2018 u Wayback Machine 2017 gada 25 oktobriDzherelaRiga Enciklopediya Enciklopedija Riga Gl red P P Eran 1 e izd Riga Glavnaya redakciya enciklopedij 1989 S 297 60 000 prim ISBN 5 89960 002 0 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Dzirciems Domashnya storinka Departamentu miskogo rozvitku Rizkoyi dumi 19 kvitnya 2019 u Wayback Machine Portal Rizkogo samovryaduvannya 11 zhovtnya 2003 u Wayback Machine Dzirciems na sajti apkaimes lv 10 serpnya 2010 u Wayback Machine