І́гор Петро́вич Ґере́та (нар. 25 вересня 1938, Скоморохи, нині Тернопільського району Тернопільської області — 5 червня 2002, Тернопіль, похований у смт. Велика Березовиця) — український археолог, мистецтвознавець, історик, поет, викладач і громадсько-політичний діяч. Заслужений діяч мистецтв України (1998).
Ґерета Ігор Петрович | |
---|---|
| |
Народився | 25 вересня 1938 с. Скоморохи, Тернопільська область |
Помер | 5 червня 2002 (63 роки) Тернопіль |
Поховання | Велика Березовиця |
Місце проживання | |
Країна | ![]() |
Національність | українець |
Діяльність | археолог |
Галузь | археологія, краєзнавство, мистецтвознавство |
Заклад | ТНПУ |
Батько | Олесь Ґерета |
Брати, сестри | Ґерета Олег Петрович |
Нагороди | ![]() |
Член НСХУ (1993). Почесний член ВУСК (1996). Член проводу Тернопільської крайової організації НРУ (1989). Депутат Тернопільської обласної ради І—IV-го скликань (від 1990), член її президії, голова постійної комісії з питань духовності, культури, свободи слова та інформації. Організатор і директор (від 1991; нині носить ім'я Ґерети). Голова Тернопільського осередку НТШ (від ). Почесний громадянин міста Тернопіль (2003, посмертно).
Життєпис
Народився 25 вересня 1938 р. в с. Скоморохи, нині Тернопільського району в священичій родині. Батько, отець Петро Ґерета, відомий також як поет (псевдонім Олесь Ґерета) і композитор. Мати, Євгенія, (з роду Скоморовська) — диригентка церковних хорів.
У 1942 р. родина Ігоря Ґерети перебралася до села Велика Березовиця, де батько отримав нову парафію. Тут 1955 р. Ігор закінчив середню школу (тепер — Тернопільська 3ОШ № 8). Вчився у . 1962 р. отримав диплом про закінчення історичного факультету Чернівецького державного університету. Від 1963 р. і до кінця життя працював на різних наукових посадах у Тернопільському обласному краєзнавчому музеї.
За протирадянську діяльність Ігоря Ґерету в 1966 р. засуджено на п'ять років позбавлення волі (умовно). Загалом же, за участь в українському дисидентському русі 1960-x рр. позбавлений можливості здобути науково-творчу кар'єру, до розпаду СРСР постійно перебував під наглядом органів держбезпеки та партапарату. Незважаючи на постійні переслідування й утиски, Ігор Ґерета продовжував займатися науковою й громадською роботою.
У період українського національного відродження 1988—1991 рр. Ігор Ґерета поринув у вир політичної діяльності. Став співзасновником Народного Руху України (Тернопіль, 1989), член його Великої Ради; був кандидатом у депутати до Верховної Ради України (1994, 1998 р.); депутат Тернопільської обласної ради (1 — 4 скликань), член її президії, голова постійної депутатської комісії у 1990—1998, 2002 роках.
До останніх днів життя Ігор Ґерета залишався опікуном Козівської гімназії (тепер Козівська державна українська гімназія ім. В. Герети [ 10 квітня 2022 у Wayback Machine.]) та обласної експериментальної школи мистецтв.
Помер 5 червня 2002 р. в Тернополі на батьківському обійсті по вул. Глибокій. Похований на цвинтарі у Великій Березовиці.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhqTDBKbGNtVjZiM1o1ZEhOcFlTMTBjM1o1Ym5SaGNpMUhaWEpsZEdFdFNXaHZjaTF3WVc1aGFIbGtZUzB4TURBMk9EazFNUzVxY0djdk1qQXdjSGd0UW1WeVpYcHZkbmwwYzJsaExYUnpkbmx1ZEdGeUxVZGxjbVYwWVMxSmFHOXlMWEJoYm1Gb2VXUmhMVEV3TURZNE9UVXhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Творча і наукова спадщина
Ігор Ґерета написав понад 120 розвідок й статей у енциклопедіях, збірниках та періодичних виданнях як України так і Канади, Польщі, Росії, Сербії, Словаччини. Він — видавець більше як 30 книжок Інституту національного відродження України, а також співавтор трьох академічних досліджень про археологічні пам'ятки Прикарпаття і Волині (1981 — 82); спецвипуску журналу «Тернопіль» «Художники Тернопільщини» (1994); нарисів про Теребовлю (1971); Бережани (1979, 1989); Чортків (1985); художників І. Хворостецького (1978); І. Марчука (1985); Я. Омеляна (1993).
Музейна діяльність
На посаді наукового працівника Тернопільського обласного краєзнавчого музею Ігор Ґерета став засновником і автором експозицій:
- у селі Біла Тернопільського району (1963);
- картинної галереї Тернопільського обласного краєзнавчого музею (1978 (у 1991 р. перетворено на обласний художній музей); * знищеного музею обласного музично-драматичного театру ім. Т. Шевченка (нині академічний драматичний театр);
- музею-садиби Леся Курбаса в Старому Скалаті Підволочиського району (1987), боротьба за який тривала 20 років;
- історико-меморіального музею політв'язнів (1997, у підвалах колишнього приміщення обласного управління КДБ);
- мистецького музею приватних збірок (сучасного українського мистецтва) на вулиці Медовій у Тернополі;
- музею-садиби Патріарха Йосифа у селі Заздрість Теребовлянського району.
І. Ґерета першим підтримав ініціативу Остапа Черемшинського і став співавтором експозиції етнографічно-меморіального музею Володимира Гнатюка у с. Велеснів Монастириського району.
У видавництві «Каменяр» (Львів) Ігор Ґерета видав нариси (путівники) про музеї Соломії Крушельницької і Тернопільську картинну галерею, музей Володимира Гнатюка (у співавторстві з Остапом Черемшинським).
Громадська діяльність
Ігор Ґерета вів активну громадську роботу. У 1978 році при картинній галереї він заснував мистецький клуб, який діяв до 1985 р., згодом був заборонений. 1988 р. Ігор Ґерета став співзасновником першої в Тернополі опозиційної організації «Тернове поле»; Товариства української мови (нині — «Просвіта» ім. Т. Шевченка); 1989 — «Меморіалу» ім. В. Стуса та інші.
У 1991 р. Ігор Ґерета створив (нині він носить його ім'я); будучи депутатом, став ініціатором заснування художньої премії ім. М. Бойчука; у 1992 — кафедри української культури в Тернопільській вищій духовній семінарії; 1993 — стипендії ім. В. Барвінського для студентів-музикантів Тернопільської області, які навчаються за кордоном, стипендії М. Литвина для студентів-бандуристів; відкриття у 1994 р. обласної експериментальної школи мистецтв у Тернополі; у 1996 — організації Тернопільського осередку Наукового Товариства ім. Т. Шевченка тощо.
Археологічна діяльність
1975 року був керівником експедиції, яка досліджувала Стінківське давньоруське городище (Бучацького району). У 1990 р. Ігор Ґерета розпочав створення першого археологічного музею-парку в с. Чернелів-Руський Тернопільського району. У 1993—1994 рр. він виставив на показ твори образотворчого та декоративно-ужиткового мистецтва із власної збірки з промовистою назвою «Мистецтво друзів», експонуючи їх у Тернополі та Львові. Як археолог Ігор Ґерета відкрив сотню та вів дослідження майже двадцяти пам'яток старожитностей України. Знаковим є могильник Черняхівської культури (III — IV ст. н. е.) у Чернелеві-Руському, який найбільш досліджений в Україні. За звітом Ігоря Ґерети з останнього його сезону за 2000 р., що зберігається у фондах обласного краєзнавчого музею, у Чернелівському могильнику відкрито 288 черняхівських поховань (усіх — 315 із похованнями давньоруської й Поморської культур), що більше, ніж у могильнику в селі Черняхів. Артефакти з цієї пам'ятки, а також із села Романівка Тернопільського району, в 1995 р. були представлені на міжнародних археологічних виставках.
Ігор Ґерета як науковець брав участь у місцевих, регіональних, всесоюзних, міжнародних (зокрема, 1987 р. в Університеті Марії Кюрі-Складовської (Люблін, Польща) — «Вельбарська культура в Пізньоримський час») та згодом всеукраїнських конференціях з питань археології, історії, мистецтвознавства.
Організація культурно-мистецьких заходів
Ґерета — укладач десятків наукових зібрань, організатор конференцій, симпозіумів, літературно-мистецьких заходів. Організував і провів такі урочини:
- Олега Ольжича (1994);
- «Україна в Другій світовій війні» (1995);
- Симона Петлюри (1996);
- «Українська Повстанська Армія» (1992, 1997);
- П. Обаля (2000);
- Митрополита Андрея Шептицького (2001) тощо.
Літературна творчість
Свої поезії, оповідання та новели Ігор Ґерета опублікував у кількох газетах та журналах лише після здобуття Україною самостійності, згодом уклав із творів збірочку «Скибка неба» (1997), був членом редакції «Енциклопедія Тернопільщини», журналу «Тернопіль».
Пам'ять
- На регіональній акції «Галицький лицар 2002» Ґерету визнано (посмертно) найвизначнішою постаттю десятиліття у краї.
- Зірку Ігоря Ґерети встановлено на Алеї Зірок на вулиці Гетьмана Сагайдачного в Тернополі.
- Ім'я Ґерети присвоєно Тернопільській обласній експериментальній школі мистецтв.
- 5 червня 2010 на фасаді будинку, в якому знаходиться Інститут національного відродження України (м. Тернопіль), відкрито меморіальну дошку Ігореві Ґереті.
- 27 березня 2015 на фасаді Тернопільської обласної експериментальної школи мистецтв відкрито меморіальну дошку Ігореві Ґереті, яку освятив митрополит Тернопільсько-Зборівський Василь (Семенюк).
- 25 вересня 2016 року на вул. Валовій у Тернополі відкрили пам'ятник Ігорю Ґереті.
- У 2019 році Проєкт Байковецької сільської територіальної громади«Створення музею-скансену черняхівської культури. Перші кроки» став переможцем конкурсу Міністерства культури України «Малі міста – великі враження» в рамках Програми співпраці між українським урядом, Європейським Союзом та його державами-членами Німеччиною, Польщею, Данією та Словенією «U-LEAD з Європою». За проектом на базі Чернелово-Руського могильника буде створено музей-скансен, в експозиції якого планувалось представити близько 2000 оригінальних експонатів з фонду Тернопільського обласного краєзнавчого музею.
- 10 жовтня 2019 року в с. Байківці відбулася Міжнародна наукова конференція "Створення музею-скансену черняхівської культури. Перші кроки". Під час конференції було презентовано документальний фільм "Музей-скансен черняхівської культури" (режисер і автор сценарію Макс Мельник, креативний продюсер і автор сценарію Володимир Ханас.
- 25 вересня 2020 року у Тернопільському ліцеї №21 - спеціалізованій мистецькій школі імені Ігоря Герети, відкрито меморіальний куток "Скибка неба" присвячений пам'яті Ігоря Герети.
- 26 вересня 2023 року у Тернопільському обласному краєзнавчому музеї відбулась науково-краєзнавча конференція з міжнародною участю «Ігор Ґерета – відомий дослідник старожитностей Тернопільщини».
- 26 вересня 2023 року у Тернопільській обласній бібліотеці для молоді відбулись краєзнавчі читання “Ігор Герета- археолог зі світовим ім’ям”, приурочені 85-річчю відомого краянина.
Премії, відзнаки, нагороди
- Премія імені Братів Богдана і Левка Лепких (1997).
- Почесна грамота Тернопільського осередку Спілки української молоді (СУМ); І. Ґерету визнано «Опікуном осередку» (1998).
- Всеукраїнська археологічна премія імені Вікентія Хвойки (2002).
- Знак Українського фонду культури .
Світлини
- Пам'ятник Ігорю Ґереті на вул. Валовій у Тернополі
- Пам'ятний знак на вул. Гетьмана Сагайдачного у Тернополі
Примітки
- «Про відзначення нагородами України працівників культури і мистецтв»: Указ Президента України //Свобода. — 1998. — 24 вересня
По Тернопільській області присвоєно «Заслужений діяч мистецтв України» Гереті Ігорю Петровичу. - Яворський Г. Стінківське давньоруське городище // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 356. — .
- Музей-скансен черняхівської культури (укр.), процитовано 25 вересня 2022
-
У Тернополі освятили меморіальну дошку Ігорю Ґереті на YouTube // Телеканал ІНТБ, 27 березня 2015
Меморіальна дошка Ігорю Гереті. Тернопіль, вул.Медова,5 на YouTube // Tarnopol — Te — Ua. — 2015. — 27 березня.
Відкриття меморіальної дошки Ігорю Гереті на YouTube // Відеоканал Юрія Дігая, 27 березня 2015
У Тернополі встановили і освятили меморіальну дошку Ігорю Гереті на YouTube // ТТБ. — 2015. — 30 березня.
- МОГИЛЬНИК ЧЕРНЯХІВСЬКОЇ КУЛЬТУРИ | Чернелів-Руський. Тернопільщина (укр.). 17 листопада 2023. Процитовано 28 квітня 2024.
- У Чернелові-Руському буде музей-скансен черняхівської культури - 20 хвилин. te.20minut.ua (укр.). Процитовано 28 квітня 2024.
- У музеї відбулась науково-краєзнавча конференція «ІГОР ҐЕРЕТА – ВІДОМИЙ ДОСЛІДНИК СТАРОЖИТНОСТЕЙ ТЕРНОПІЛЬЩИНИ» | Тернопільський обласний краєзнавчий музей. Тернопільський обласний краєзнавчий музей | Офіційний сайт (англ.). 25 вересня 2023. Процитовано 28 квітня 2024.
- Галина, Якуб (29 вересня 2023). Ігор Герета- археолог зі світовим ім"ям. Тернопільська обласна бібліотека для молоді (укр.). Процитовано 28 квітня 2024.
- Нові лауреати премії імені братів Лепких // Свобода. — 1997. — 10 черв.
Джерела
- Литвин М., Липовецький В. Ігор Ґерета. Статті. Спогади. Світлини. — Тернопіль, 2012.
- Савак Б. Ґерета Ігор Петрович — археолог, мистецтвознавець, культуролог і політичний діяч, заслужений діяч мистецтв України (1998), почесний член Всеукраїнської спілки краєзнавців (1996)… // Краєзнавці Тернопільщини. — Денисів, 2003. — С. 21 — 23.
- Стельмах М., Яворський Г. Ґерета Ігор Петрович // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1 : А — Й. — С. 447. — .
- Стаття про Ігоря Ґерету на сайті Тернопільської обласної бібліотеки для молоді[недоступне посилання з серпня 2019]
Публікації творів Ігоря Ґерети
- Герета І. П. та ін. Археологічні пам'ятки Прикарпаття і Волині Кам'яного віку. — К. : Наукова думка, 1981. — 310 с.
- Герета І. П., Харитонов Є. А. Дослідження нових археологічних пам'яток в Західному Поділлі // Матеріали Третьої Подільської історико-краєзнавчої конференції. — Львів, 1970
- Ґерета І. Скибка неба: Поезія. Проза. — Т. : Лілея, 1997. — 84 с.
- Ґерета І. Білі хрести: Оповід. // Вільне життя. — 2000. — 1 лют.
- Ґерета І. Брошка: Докум. оповід. // Свобода. — 2000. — 26 лют. — С. 7.
- Ґерета І. Вірші //Тернопіль: Тернопільщина літературна. — Т., 1991. — Вип. 2. Ч. 2. — С. 11–12.
- Ґерета І. Давній різдвяний спомин: Вірш // Свобода. — 2000. — 6 січ.
- Ґерета І. Казка для вас: Вірші // Русалка Дністрова. — 1995. — Ч 7. — С. 3.
- Ґерета І. Опіум: Докум. новела з двома епілогами //Вільне життя. — 2001. — 15 верес.
- Ґерета І. Поезії //Тернопіль вечірній. — 1995. — 20 січ. — С. 3.
- Ґерета І. Скибка неба: Вірші // Тернопілля'95: Регіон. річник. — Т., 1995. — С. 550 — 551.
- Ґерета І. Смерть Нептуна; Безпросвітне; На скалу! // Свобода. — 1995. — 21 лют.
- Ґерета І. Акварелі, офорт, ліногравюра: Нотатки з виставки творів худож. Л. Левицького //Вільне життя. — 1986. — 9 верес.
- Ґерета І. П. Бережани: Ілюстрований краєзнавчий нарис. — Л.: Каменяр, 1979. — 79 с.
- Ґерета І. П. Бережани: Іст.-краєзнавчий нарис. — Л.: Каменяр, 1989. — 61 с.
- Ґерета І. Богдан Ткачик: Хресна дорога України // Тернопіль вечірній. — 2001. — 25 лип. — С. 8–9.
- Ґерета І. «В Гусятині над річкою» // Вільне життя. — 1996. — 5 січ.
- Ґерета І. Вернісажі надій: [Про творчість худож. Б. Ткачика] // Жовтень. — 1987. — № 8. — С. 126–127.
- Ґерета І. Володимир Гнатюк: Сім етюдів про вченого на його 125-річчя //Тернопілля’ 96: Регіон. річник. — Т., 1996. — С. 101–107.
- Ґерета І. «Вставайте! Ви вільні!»: [Про зб. І. Ваврика «Прості вірші»] //Свобода. — 2001. — 18 груд.
- Ґерета І. Геній родом із Романівки: [Про М. П. Бойчука] //Свобода. — 1992. — 29 жовт.
- Ґерета І. Голос душі: [Про худож. І. Марчука] //Джерело: Наук.-краєзнавчий часопис Тернопілля. — Т., 1994. — № 1. — С. 154–161.
- Ґерета І. Голос землі. Міжнародна співпраця тернопільських археологів // Тернопілля'96: Регіон. річник. — Т., 1996. — С. 152—154.
- Ґерета І. З маленької Ободівки у широкий мистецький світ: До 100-річчя від дня народж. Петра Обаля // Дзвін. — 2001. — № 1. — С. 149–150; Вільне життя. — 2000. — 29 серп.
- Ґерета І. Знавець душі народної: [120 років від дня народження В. Гнатюка] //Тернопіль вечірній. — 1991. — № 25.
- Ґерета І. Йорданські сніги: Спомин про Стефанію Садовську // Тернопіль. — 1995. — № 4. — С. 66–68.
- Ґерета І. П. Картинна галерея Тернопільського краєзнавчого музею: Путівник. — Л.: Каменяр, 1981. — 79 с.
- Ґерета І. Кілька слів про батька // Тернопілля'96: Регіон. річник. — Т., 1996. — С. 572–574.
- Ґерета І. Кілька слів про поезію Володимира Присяжного. — Тернопілля’ 95: Регіон. річник. — Т., 1995. — С. 586–587.
- Ґерета І. Книга про творців нації: [Про О. Полянського та його книгу «Історичні силуети»] //Тернопіль вечірній. — 1998. — 24 верес. — С. 3.
- Ґерета І. Кобзар: [Про М. Литвина] // Свобода. — 1993. — 20 лип.
- Ґерета І. Ліногравюри світань: [Про худож. Я. Омеляна] // Дзвін. — 2000. — № 8. — С. 158–160.
- Ґерета І. Майстер живопису: [Про П. Обаля] // Ровесник. — 1985. — 20 квіт.
- Ґерета І. Міжнародна співпраця археологів // Свобода. — 1996. — 17 верес.
- Ґерета І. Монографія про Богдана Лепкого // Вільне життя. — 2001. — 13 листоп.
- Ґерета І. П. Музей Соломії Крушельницької: Нарис-путівник. — Л.: Каменяр, 1978. — 94 с.
- Ґерета І. Наблизила наше малярство до Європи: 15 вересня 1877 р. в Бережанах, що на Тернопільщині, народилася видатна українська художниця О. Кульчицька // Голос України. — 1994. — 15 верес.
- Ґерета І. Нашої школи хресна дорога // Тернопілля’ 97: Регіон. річник. — Т., 1997. — С. 479–482; Ровесник. — 1990. — № 25.
- Ґерета І. Не хотіла старітися: [Спогад про І. Блажкевич] // Тернопіль. — 1996. — № 2. — С. 19–25.
- Ґерета І. Пам'яті академіка В. Гнатюка // Тернопіль. — 1992. — № 3 — 4. — С. 38–39.
- Ґерета І. Пам'яті видатного земляка: [Урочини з нагоди 125-річчя від дня народж. Т. Бордуляка] //Вільне життя. — 1988. — 14 лют.
- Ґерета І. Під знаком хреста: [Творчий доробок худож. Г. Ткачик] // Свобода. — 1999. — 23 жовт.
- Ґерета І. Пісні волі: [Про кобзаря, комп., письм. М. Литвина] // Свобода. — 1993.- 23 берез.
- Ґерета І. Поетеса з-під білих зір: [Літ.-мистецький вечір з нагоди ювілею поетеси Т. Фролової] //Свобода. — 2001. — 12 черв.
- Ґерета І. Радість зустрічей: [У Тернопільській картинній галереї виставка живопису А. І. Петрика] // Вільне життя. — 1983. — 17 трав.
- Ґерета І. Родом з Романівки: [Про М. П. Бойчука] // Вільне життя. — 1990. — 29 квіт.
- Ґерета І. Саморух до вічної ідеї: Творчий портрет Богдана Ткачика // Тернопілля'96: Регіон. річник. — Т., 1996. — С. 550–553.
- Ґерета І. Сила і ніжність: [Про Б. Рудого] // Свобода. — 1998. — 17 січ.
- Ґерета І. Слово про кандидата у депутати обласної ради по Теребовлянському виборчому округу № 15 Богдана Хаварівського (директор Державного архіву Тернопільської обл.) // Русалка Дністрова. — 1998. — Ч 4. — С. 2.
- Ґерета І. Сон наяву, або Два роки художника Михайла Кузіва // Свобода. — 2001. — 29 трав.
- Ґерета І. Справжній, як саме життя: [Про худож. Я. Омеляна] // Вільне життя. — 1999. — 16 січ.
- Ґерета І. Струменить із полотен тепло: [Розповідь про худож. Є. Кавку] // Тернопіль. — 1992. — № 2. — С. 54–55.
- Ґерета І. Так манить вершина: Нотатки з виставки творів художника Б. Ткачика // Вільне життя. — 1986. — 22 лист.
- Ґерета І. Теребовля: Шлях через віки: Іст.-краєзнавчий. нарис. — Л.: Каменяр, 1997. — 127 с.
- Ґерета І. «Ти — мій клич!»: [Про кн. В. Присяжного «Остання сотня»] // Тернопіль вечірній. — 1998. — 31 груд. — С. 8.
- Ґерета І. Тривоги і надії //Вільне життя. — 1990. — 17 черв.
- Ґерета І. Феноменально щасливий збирач: Сім етюдів до 125-річчя від дня народження В. Гнатюка //Русалка Дністрова. — 1996. — Ч. 10. — С. 1.
- Ґерета І. Художники Тернопілля // Тернопілля'95: Регіон. річник. — Т., 1995. — С. 687–691.
- Ґерета І. Художники Тернопільщини кінця XIX — ХХ ст. // Тернопіль. — 1994. — № 2 — 3. — С. 3–20.
- Ґерета І. П., Черемшинський О. С. Етнографічно-меморіальний музей Володимира Гнатюка у Велесневі: Нарис-путівник. — Львів : Каменяр, 1982. — 79 с.
- Ґерета І. П., Черемшинський О. С. Етнографічно-меморіальний музей Володимира Гнатюка у Велесневі: Нарис-путівник. — Львів : Каменяр, 1991. — 94 с.
- Ґерета І. Шлях митця: [Про худож. Я. Омеляна] // Тернопіль вечірній. — 1993.- 19 черв. — С.
- Ґерета І. Ювілей Юліана Опільського // Жовтень. — 1985. — № 8. — С. 103.
- Ґерета І. Ярослава Музика: До 100-річчя від дня народження // Тернопіль вечірній. — 1994. — 19 січ. — С. 4.
- Ґерета І. Ярослав Омелян — майстер художньої графіки // Русалка Дністрова. — 1997. — Ч. 9. — С. 4–5.
- Демченко В. Ф., Ґерета І. П. Теребовля: Іст.-краєзнавчий нарис. — Львів : Каменяр, 1971. — 82 с.
- Герета И. П. Новые палеолитические нахождения на Тернопольщине // АО 1968. — М., 1969.
- Герета И. П. Новые памятники культуры шаровидных амфор в Западном Подолье // АО 1969. — М., 1970.
Статті про Ігоря Ґерету
- Вільчинський О. Світла пам'ять про Ігоря Ґерету // Тернопіль вечірній. — 2002. — 5 черв. — С. 6.
- «Впала колона…»: Ігор Ґерета відійшов за поріг вічності // Тернопільська газета. — 2002. — 12 — 18 черв. — С. 7.
- Гайдукевич Я. Ігор Ґерета: невеликий штрих до осягнення феномену // Наукові записки. — Т.: Джура, 2003. — Вип. ІІІ. — С. 4–14.
- Ґерета І. П. //Тернопілля’ 97: Регіон. річник. — Т., 1997. — С. 683.
- Ґерета Ігор Петрович //Свобода. — 2002. — 8 черв.
- Герман О. Світлі барви печалі // Вільне життя. — 2003. — 3 черв.
- Головецький В. Кожна ідея повинна мати реальне втілення: [Інтерв'ю кандидата у депутати І. Ґерети] // Тернопіль вечірній. — 1998. — 6 берез. — С. 2.
- Залізний В. Велет віри, духу і любові: Світлій пам'яті І. Ґерети: Вірш // Тернопіль вечірній. — 2002. — 10 лип. — С. 3.
- Зозуляк Є. Ігор Ґерета: «Агітую не словами, а роботою» // Вільне життя. — 1998. — 24 берез.
- Ігор Ґерета. Людина місяця: Жовтень // Русалка Дністрова. — 1993. — Ч. 20.
- Ігор Ґерета // Образотв. мистец. — 2002. — № 4. — С. 27.
- Ігор Ґерета // Тернопіль. — 1994. — № 2 — 3. — С. 38.
- Маслій М. Він був Велетом. Тернопіль прощався з Ігорем Ґеретою // Нова Тернопільська газета. — 2002. — 12 черв. — С. 7.
- Маслій М. Микола Литвин: «Зима 1964 року. Перон тернопільського вокзалу. Сходжу з поїзда, а мене болять вуха. Я навколо чую українську мову!»: [Спогади М. Литвина про І. Ґерету] // Нова Тернопільська газета. — 2002. — 10 лип. — С. 4.
- Машлянка Б. Ігорю Ґереті присуджено Всеукраїнську премію ім. В. Хвойки // Нова Тернопільська газета. — 2002. — 8 трав. — С. 2.
- Мушинка М. Микола Мушинка про Ігоря Ґерету // Свобода. — 2002. — 7 верес.
- На вічну пам'ять побратимові // Українське слово. — 2002. — Ч. 25. — С. 11; Літ. Україна. — 2002. — 13 черв. — С. 8.
- Новосядлий Б. «Цілувати губи — так, свободі, годі смутку, годі!..» // Свобода. — 1997. — 11 груд.
- Павлик Т. Премія Інституту археології — Ігорі Ґереті // Вільне життя. — 2002. — 11 трав.
- Сергійчук І. Ігор Ґерета — лауреат: [І. Ґереті присуджено Всеукраїнську премію ім. В. Хвойки] // Тернопіль вечірній. — 2002. — 29 трав. — С. 2.; Свобода. — 2002. — 28 трав.
- Сорока П. Небо поезії Ігоря Ґерети // Тернопіль вечірній. — 1998. — 26 січ. — С. 4.
- Сорока П. Смак небесної скибки // Дзвін. — 1998. — № 8 — 9. — С. 154–156.
- Стельмах М. Йому б виповнилося лише 64 // Свобода. — 2002. — 28 верес.
- Стельмах М. Свято духовності // Тернопіль вечірній. — 1998. — 24 жовт. — С. 5.
- Стрільчук М. Літературна імпреза батька і сина // Тернопіль вечірній. — 1997. — 12 груд. — С. 5.
- Тимочко П. Нові лауреати премії ім. Братів Лепких 1997 р.: Роман Гром'як, Ігор Ґерета, Віктор Ющенко // Літ. Україна. — 1997. — 7 серп.
- Ткачик Б. До його постаті притягувало, як магнітом // Тернопіль вечірній. — 2003. — 5 черв.; 12 черв. — С. 6.
Посилання
- Вірші-присвяти Ігореві Ґереті [ 21 вересня 2013 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Gereta I gor Petro vich Gere ta nar 25 veresnya 1938 19380925 Skomorohi nini Ternopilskogo rajonu Ternopilskoyi oblasti 5 chervnya 2002 Ternopil pohovanij u smt Velika Berezovicya ukrayinskij arheolog mistectvoznavec istorik poet vikladach i gromadsko politichnij diyach Zasluzhenij diyach mistectv Ukrayini 1998 Gereta Igor Petrovichfotoportret Igorya Gereti fotoportret Igorya GeretiNarodivsya 25 veresnya 1938 1938 09 25 s Skomorohi Ternopilska oblastPomer 5 chervnya 2002 2002 06 05 63 roki TernopilPohovannya Velika BerezovicyaMisce prozhivannya SRSR UkrayinaKrayina UkrayinaNacionalnist ukrayinecDiyalnist arheologGaluz arheologiya krayeznavstvo mistectvoznavstvoZaklad TNPUBatko Oles GeretaBrati sestri Gereta Oleg PetrovichNagorodi Gereta Igor Petrovich u Vikishovishi Chlen NSHU 1993 Pochesnij chlen VUSK 1996 Chlen provodu Ternopilskoyi krajovoyi organizaciyi NRU 1989 Deputat Ternopilskoyi oblasnoyi radi I IV go sklikan vid 1990 chlen yiyi prezidiyi golova postijnoyi komisiyi z pitan duhovnosti kulturi svobodi slova ta informaciyi Organizator i direktor vid 1991 nini nosit im ya Gereti Golova Ternopilskogo oseredku NTSh vid Pochesnij gromadyanin mista Ternopil 2003 posmertno ZhittyepisNarodivsya 25 veresnya 1938 r v s Skomorohi nini Ternopilskogo rajonu v svyashenichij rodini Batko otec Petro Gereta vidomij takozh yak poet psevdonim Oles Gereta i kompozitor Mati Yevgeniya z rodu Skomorovska dirigentka cerkovnih horiv U 1942 r rodina Igorya Gereti perebralasya do sela Velika Berezovicya de batko otrimav novu parafiyu Tut 1955 r Igor zakinchiv serednyu shkolu teper Ternopilska 3OSh 8 Vchivsya u 1962 r otrimav diplom pro zakinchennya istorichnogo fakultetu Cherniveckogo derzhavnogo universitetu Vid 1963 r i do kincya zhittya pracyuvav na riznih naukovih posadah u Ternopilskomu oblasnomu krayeznavchomu muzeyi Za protiradyansku diyalnist Igorya Geretu v 1966 r zasudzheno na p yat rokiv pozbavlennya voli umovno Zagalom zhe za uchast v ukrayinskomu disidentskomu rusi 1960 x rr pozbavlenij mozhlivosti zdobuti naukovo tvorchu kar yeru do rozpadu SRSR postijno perebuvav pid naglyadom organiv derzhbezpeki ta partaparatu Nezvazhayuchi na postijni peresliduvannya j utiski Igor Gereta prodovzhuvav zajmatisya naukovoyu j gromadskoyu robotoyu U period ukrayinskogo nacionalnogo vidrodzhennya 1988 1991 rr Igor Gereta porinuv u vir politichnoyi diyalnosti Stav spivzasnovnikom Narodnogo Ruhu Ukrayini Ternopil 1989 chlen jogo Velikoyi Radi buv kandidatom u deputati do Verhovnoyi Radi Ukrayini 1994 1998 r deputat Ternopilskoyi oblasnoyi radi 1 4 sklikan chlen yiyi prezidiyi golova postijnoyi deputatskoyi komisiyi u 1990 1998 2002 rokah Do ostannih dniv zhittya Igor Gereta zalishavsya opikunom Kozivskoyi gimnaziyi teper Kozivska derzhavna ukrayinska gimnaziya im V Gereti 10 kvitnya 2022 u Wayback Machine ta oblasnoyi eksperimentalnoyi shkoli mistectv Pomer 5 chervnya 2002 r v Ternopoli na batkivskomu obijsti po vul Glibokij Pohovanij na cvintari u Velikij Berezovici Panahida na mogili Igorya Gereti 5 chervnya 2010 rokuTvorcha i naukova spadshinaIgor Gereta napisav ponad 120 rozvidok j statej u enciklopediyah zbirnikah ta periodichnih vidannyah yak Ukrayini tak i Kanadi Polshi Rosiyi Serbiyi Slovachchini Vin vidavec bilshe yak 30 knizhok Institutu nacionalnogo vidrodzhennya Ukrayini a takozh spivavtor troh akademichnih doslidzhen pro arheologichni pam yatki Prikarpattya i Volini 1981 82 specvipusku zhurnalu Ternopil Hudozhniki Ternopilshini 1994 narisiv pro Terebovlyu 1971 Berezhani 1979 1989 Chortkiv 1985 hudozhnikiv I Hvorosteckogo 1978 I Marchuka 1985 Ya Omelyana 1993 Muzejna diyalnist Na posadi naukovogo pracivnika Ternopilskogo oblasnogo krayeznavchogo muzeyu Igor Gereta stav zasnovnikom i avtorom ekspozicij u seli Bila Ternopilskogo rajonu 1963 kartinnoyi galereyi Ternopilskogo oblasnogo krayeznavchogo muzeyu 1978 u 1991 r peretvoreno na oblasnij hudozhnij muzej znishenogo muzeyu oblasnogo muzichno dramatichnogo teatru im T Shevchenka nini akademichnij dramatichnij teatr muzeyu sadibi Lesya Kurbasa v Staromu Skalati Pidvolochiskogo rajonu 1987 borotba za yakij trivala 20 rokiv istoriko memorialnogo muzeyu politv yazniv 1997 u pidvalah kolishnogo primishennya oblasnogo upravlinnya KDB misteckogo muzeyu privatnih zbirok suchasnogo ukrayinskogo mistectva na vulici Medovij u Ternopoli muzeyu sadibi Patriarha Josifa u seli Zazdrist Terebovlyanskogo rajonu I Gereta pershim pidtrimav iniciativu Ostapa Cheremshinskogo i stav spivavtorom ekspoziciyi etnografichno memorialnogo muzeyu Volodimira Gnatyuka u s Velesniv Monastiriskogo rajonu U vidavnictvi Kamenyar Lviv Igor Gereta vidav narisi putivniki pro muzeyi Solomiyi Krushelnickoyi i Ternopilsku kartinnu galereyu muzej Volodimira Gnatyuka u spivavtorstvi z Ostapom Cheremshinskim Gromadska diyalnist Igor Gereta viv aktivnu gromadsku robotu U 1978 roci pri kartinnij galereyi vin zasnuvav misteckij klub yakij diyav do 1985 r zgodom buv zaboronenij 1988 r Igor Gereta stav spivzasnovnikom pershoyi v Ternopoli opozicijnoyi organizaciyi Ternove pole Tovaristva ukrayinskoyi movi nini Prosvita im T Shevchenka 1989 Memorialu im V Stusa ta inshi U 1991 r Igor Gereta stvoriv nini vin nosit jogo im ya buduchi deputatom stav iniciatorom zasnuvannya hudozhnoyi premiyi im M Bojchuka u 1992 kafedri ukrayinskoyi kulturi v Ternopilskij vishij duhovnij seminariyi 1993 stipendiyi im V Barvinskogo dlya studentiv muzikantiv Ternopilskoyi oblasti yaki navchayutsya za kordonom stipendiyi M Litvina dlya studentiv banduristiv vidkrittya u 1994 r oblasnoyi eksperimentalnoyi shkoli mistectv u Ternopoli u 1996 organizaciyi Ternopilskogo oseredku Naukovogo Tovaristva im T Shevchenka tosho Arheologichna diyalnist 1975 roku buv kerivnikom ekspediciyi yaka doslidzhuvala Stinkivske davnoruske gorodishe Buchackogo rajonu U 1990 r Igor Gereta rozpochav stvorennya pershogo arheologichnogo muzeyu parku v s Cherneliv Ruskij Ternopilskogo rajonu U 1993 1994 rr vin vistaviv na pokaz tvori obrazotvorchogo ta dekorativno uzhitkovogo mistectva iz vlasnoyi zbirki z promovistoyu nazvoyu Mistectvo druziv eksponuyuchi yih u Ternopoli ta Lvovi Yak arheolog Igor Gereta vidkriv sotnyu ta viv doslidzhennya majzhe dvadcyati pam yatok starozhitnostej Ukrayini Znakovim ye mogilnik Chernyahivskoyi kulturi III IV st n e u Chernelevi Ruskomu yakij najbilsh doslidzhenij v Ukrayini Za zvitom Igorya Gereti z ostannogo jogo sezonu za 2000 r sho zberigayetsya u fondah oblasnogo krayeznavchogo muzeyu u Chernelivskomu mogilniku vidkrito 288 chernyahivskih pohovan usih 315 iz pohovannyami davnoruskoyi j Pomorskoyi kultur sho bilshe nizh u mogilniku v seli Chernyahiv Artefakti z ciyeyi pam yatki a takozh iz sela Romanivka Ternopilskogo rajonu v 1995 r buli predstavleni na mizhnarodnih arheologichnih vistavkah Igor Gereta yak naukovec brav uchast u miscevih regionalnih vsesoyuznih mizhnarodnih zokrema 1987 r v Universiteti Mariyi Kyuri Skladovskoyi Lyublin Polsha Velbarska kultura v Piznorimskij chas ta zgodom vseukrayinskih konferenciyah z pitan arheologiyi istoriyi mistectvoznavstva Organizaciya kulturno misteckih zahodiv Gereta ukladach desyatkiv naukovih zibran organizator konferencij simpoziumiv literaturno misteckih zahodiv Organizuvav i proviv taki urochini Olega Olzhicha 1994 Ukrayina v Drugij svitovij vijni 1995 Simona Petlyuri 1996 Ukrayinska Povstanska Armiya 1992 1997 P Obalya 2000 Mitropolita Andreya Sheptickogo 2001 tosho Literaturna tvorchist Svoyi poeziyi opovidannya ta noveli Igor Gereta opublikuvav u kilkoh gazetah ta zhurnalah lishe pislya zdobuttya Ukrayinoyu samostijnosti zgodom uklav iz tvoriv zbirochku Skibka neba 1997 buv chlenom redakciyi Enciklopediya Ternopilshini zhurnalu Ternopil Pam yatNa regionalnij akciyi Galickij licar 2002 Geretu viznano posmertno najviznachnishoyu postattyu desyatilittya u krayi Zirku Igorya Gereti vstanovleno na Aleyi Zirok na vulici Getmana Sagajdachnogo v Ternopoli Im ya Gereti prisvoyeno Ternopilskij oblasnij eksperimentalnij shkoli mistectv 5 chervnya 2010 na fasadi budinku v yakomu znahoditsya Institut nacionalnogo vidrodzhennya Ukrayini m Ternopil vidkrito memorialnu doshku Igorevi Gereti 27 bereznya 2015 na fasadi Ternopilskoyi oblasnoyi eksperimentalnoyi shkoli mistectv vidkrito memorialnu doshku Igorevi Gereti yaku osvyativ mitropolit Ternopilsko Zborivskij Vasil Semenyuk 25 veresnya 2016 roku na vul Valovij u Ternopoli vidkrili pam yatnik Igoryu Gereti U 2019 roci Proyekt Bajkoveckoyi silskoyi teritorialnoyi gromadi Stvorennya muzeyu skansenu chernyahivskoyi kulturi Pershi kroki stav peremozhcem konkursu Ministerstva kulturi Ukrayini Mali mista veliki vrazhennya v ramkah Programi spivpraci mizh ukrayinskim uryadom Yevropejskim Soyuzom ta jogo derzhavami chlenami Nimechchinoyu Polsheyu Daniyeyu ta Sloveniyeyu U LEAD z Yevropoyu Za proektom na bazi Chernelovo Ruskogo mogilnika bude stvoreno muzej skansen v ekspoziciyi yakogo planuvalos predstaviti blizko 2000 originalnih eksponativ z fondu Ternopilskogo oblasnogo krayeznavchogo muzeyu 10 zhovtnya 2019 roku v s Bajkivci vidbulasya Mizhnarodna naukova konferenciya Stvorennya muzeyu skansenu chernyahivskoyi kulturi Pershi kroki Pid chas konferenciyi bulo prezentovano dokumentalnij film Muzej skansen chernyahivskoyi kulturi rezhiser i avtor scenariyu Maks Melnik kreativnij prodyuser i avtor scenariyu Volodimir Hanas 25 veresnya 2020 roku u Ternopilskomu liceyi 21 specializovanij misteckij shkoli imeni Igorya Gereti vidkrito memorialnij kutok Skibka neba prisvyachenij pam yati Igorya Gereti 26 veresnya 2023 roku u Ternopilskomu oblasnomu krayeznavchomu muzeyi vidbulas naukovo krayeznavcha konferenciya z mizhnarodnoyu uchastyu Igor Gereta vidomij doslidnik starozhitnostej Ternopilshini 26 veresnya 2023 roku u Ternopilskij oblasnij biblioteci dlya molodi vidbulis krayeznavchi chitannya Igor Gereta arheolog zi svitovim im yam priurocheni 85 richchyu vidomogo krayanina Premiyi vidznaki nagorodiPremiya imeni Brativ Bogdana i Levka Lepkih 1997 Pochesna gramota Ternopilskogo oseredku Spilki ukrayinskoyi molodi SUM I Geretu viznano Opikunom oseredku 1998 Vseukrayinska arheologichna premiya imeni Vikentiya Hvojki 2002 Znak Ukrayinskogo fondu kulturi SvitliniPam yatnik Igoryu Gereti na vul Valovij u Ternopoli Pam yatnij znak na vul Getmana Sagajdachnogo u TernopoliPrimitki Pro vidznachennya nagorodami Ukrayini pracivnikiv kulturi i mistectv Ukaz Prezidenta Ukrayini Svoboda 1998 24 veresnya Po Ternopilskij oblasti prisvoyeno Zasluzhenij diyach mistectv Ukrayini Gereti Igoryu Petrovichu Yavorskij G Stinkivske davnoruske gorodishe Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2008 T 3 P Ya S 356 ISBN 978 966 528 279 2 Muzej skansen chernyahivskoyi kulturi ukr procitovano 25 veresnya 2022 U Ternopoli osvyatili memorialnu doshku Igoryu Gereti na YouTube Telekanal INTB 27 bereznya 2015 Memorialna doshka Igoryu Gereti Ternopil vul Medova 5 na YouTube Tarnopol Te Ua 2015 27 bereznya Vidkrittya memorialnoyi doshki Igoryu Gereti na YouTube Videokanal Yuriya Digaya 27 bereznya 2015 U Ternopoli vstanovili i osvyatili memorialnu doshku Igoryu Gereti na YouTube TTB 2015 30 bereznya MOGILNIK ChERNYaHIVSKOYi KULTURI Cherneliv Ruskij Ternopilshina ukr 17 listopada 2023 Procitovano 28 kvitnya 2024 U Chernelovi Ruskomu bude muzej skansen chernyahivskoyi kulturi 20 hvilin te 20minut ua ukr Procitovano 28 kvitnya 2024 U muzeyi vidbulas naukovo krayeznavcha konferenciya IGOR GERETA VIDOMIJ DOSLIDNIK STAROZhITNOSTEJ TERNOPILShINI Ternopilskij oblasnij krayeznavchij muzej Ternopilskij oblasnij krayeznavchij muzej Oficijnij sajt angl 25 veresnya 2023 Procitovano 28 kvitnya 2024 Galina Yakub 29 veresnya 2023 Igor Gereta arheolog zi svitovim im yam Ternopilska oblasna biblioteka dlya molodi ukr Procitovano 28 kvitnya 2024 Novi laureati premiyi imeni brativ Lepkih Svoboda 1997 10 cherv DzherelaLitvin M Lipoveckij V Igor Gereta Statti Spogadi Svitlini Ternopil 2012 Savak B Gereta Igor Petrovich arheolog mistectvoznavec kulturolog i politichnij diyach zasluzhenij diyach mistectv Ukrayini 1998 pochesnij chlen Vseukrayinskoyi spilki krayeznavciv 1996 Krayeznavci Ternopilshini Denisiv 2003 S 21 23 Stelmah M Yavorskij G Gereta Igor Petrovich Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J S 447 ISBN 966 528 197 6 Stattya pro Igorya Geretu na sajti Ternopilskoyi oblasnoyi biblioteki dlya molodi nedostupne posilannya z serpnya 2019 Publikaciyi tvoriv Igorya Gereti Gereta I P ta in Arheologichni pam yatki Prikarpattya i Volini Kam yanogo viku K Naukova dumka 1981 310 s Gereta I P Haritonov Ye A Doslidzhennya novih arheologichnih pam yatok v Zahidnomu Podilli Materiali Tretoyi Podilskoyi istoriko krayeznavchoyi konferenciyi Lviv 1970 Gereta I Skibka neba Poeziya Proza T Lileya 1997 84 s Gereta I Bili hresti Opovid Vilne zhittya 2000 1 lyut Gereta I Broshka Dokum opovid Svoboda 2000 26 lyut S 7 Gereta I Virshi Ternopil Ternopilshina literaturna T 1991 Vip 2 Ch 2 S 11 12 Gereta I Davnij rizdvyanij spomin Virsh Svoboda 2000 6 sich Gereta I Kazka dlya vas Virshi Rusalka Dnistrova 1995 Ch 7 S 3 Gereta I Opium Dokum novela z dvoma epilogami Vilne zhittya 2001 15 veres Gereta I Poeziyi Ternopil vechirnij 1995 20 sich S 3 Gereta I Skibka neba Virshi Ternopillya 95 Region richnik T 1995 S 550 551 Gereta I Smert Neptuna Bezprosvitne Na skalu Svoboda 1995 21 lyut Gereta I Akvareli ofort linogravyura Notatki z vistavki tvoriv hudozh L Levickogo Vilne zhittya 1986 9 veres Gereta I P Berezhani Ilyustrovanij krayeznavchij naris L Kamenyar 1979 79 s Gereta I P Berezhani Ist krayeznavchij naris L Kamenyar 1989 61 s Gereta I Bogdan Tkachik Hresna doroga Ukrayini Ternopil vechirnij 2001 25 lip S 8 9 Gereta I V Gusyatini nad richkoyu Vilne zhittya 1996 5 sich Gereta I Vernisazhi nadij Pro tvorchist hudozh B Tkachika Zhovten 1987 8 S 126 127 Gereta I Volodimir Gnatyuk Sim etyudiv pro vchenogo na jogo 125 richchya Ternopillya 96 Region richnik T 1996 S 101 107 Gereta I Vstavajte Vi vilni Pro zb I Vavrika Prosti virshi Svoboda 2001 18 grud Gereta I Genij rodom iz Romanivki Pro M P Bojchuka Svoboda 1992 29 zhovt Gereta I Golos dushi Pro hudozh I Marchuka Dzherelo Nauk krayeznavchij chasopis Ternopillya T 1994 1 S 154 161 Gereta I Golos zemli Mizhnarodna spivpracya ternopilskih arheologiv Ternopillya 96 Region richnik T 1996 S 152 154 Gereta I Z malenkoyi Obodivki u shirokij misteckij svit Do 100 richchya vid dnya narodzh Petra Obalya Dzvin 2001 1 S 149 150 Vilne zhittya 2000 29 serp Gereta I Znavec dushi narodnoyi 120 rokiv vid dnya narodzhennya V Gnatyuka Ternopil vechirnij 1991 25 Gereta I Jordanski snigi Spomin pro Stefaniyu Sadovsku Ternopil 1995 4 S 66 68 Gereta I P Kartinna galereya Ternopilskogo krayeznavchogo muzeyu Putivnik L Kamenyar 1981 79 s Gereta I Kilka sliv pro batka Ternopillya 96 Region richnik T 1996 S 572 574 Gereta I Kilka sliv pro poeziyu Volodimira Prisyazhnogo Ternopillya 95 Region richnik T 1995 S 586 587 Gereta I Kniga pro tvorciv naciyi Pro O Polyanskogo ta jogo knigu Istorichni silueti Ternopil vechirnij 1998 24 veres S 3 Gereta I Kobzar Pro M Litvina Svoboda 1993 20 lip Gereta I Linogravyuri svitan Pro hudozh Ya Omelyana Dzvin 2000 8 S 158 160 Gereta I Majster zhivopisu Pro P Obalya Rovesnik 1985 20 kvit Gereta I Mizhnarodna spivpracya arheologiv Svoboda 1996 17 veres Gereta I Monografiya pro Bogdana Lepkogo Vilne zhittya 2001 13 listop Gereta I P Muzej Solomiyi Krushelnickoyi Naris putivnik L Kamenyar 1978 94 s Gereta I Nablizila nashe malyarstvo do Yevropi 15 veresnya 1877 r v Berezhanah sho na Ternopilshini narodilasya vidatna ukrayinska hudozhnicya O Kulchicka Golos Ukrayini 1994 15 veres Gereta I Nashoyi shkoli hresna doroga Ternopillya 97 Region richnik T 1997 S 479 482 Rovesnik 1990 25 Gereta I Ne hotila staritisya Spogad pro I Blazhkevich Ternopil 1996 2 S 19 25 Gereta I Pam yati akademika V Gnatyuka Ternopil 1992 3 4 S 38 39 Gereta I Pam yati vidatnogo zemlyaka Urochini z nagodi 125 richchya vid dnya narodzh T Bordulyaka Vilne zhittya 1988 14 lyut Gereta I Pid znakom hresta Tvorchij dorobok hudozh G Tkachik Svoboda 1999 23 zhovt Gereta I Pisni voli Pro kobzarya komp pism M Litvina Svoboda 1993 23 berez Gereta I Poetesa z pid bilih zir Lit misteckij vechir z nagodi yuvileyu poetesi T Frolovoyi Svoboda 2001 12 cherv Gereta I Radist zustrichej U Ternopilskij kartinnij galereyi vistavka zhivopisu A I Petrika Vilne zhittya 1983 17 trav Gereta I Rodom z Romanivki Pro M P Bojchuka Vilne zhittya 1990 29 kvit Gereta I Samoruh do vichnoyi ideyi Tvorchij portret Bogdana Tkachika Ternopillya 96 Region richnik T 1996 S 550 553 Gereta I Sila i nizhnist Pro B Rudogo Svoboda 1998 17 sich Gereta I Slovo pro kandidata u deputati oblasnoyi radi po Terebovlyanskomu viborchomu okrugu 15 Bogdana Havarivskogo direktor Derzhavnogo arhivu Ternopilskoyi obl Rusalka Dnistrova 1998 Ch 4 S 2 Gereta I Son nayavu abo Dva roki hudozhnika Mihajla Kuziva Svoboda 2001 29 trav Gereta I Spravzhnij yak same zhittya Pro hudozh Ya Omelyana Vilne zhittya 1999 16 sich Gereta I Strumenit iz poloten teplo Rozpovid pro hudozh Ye Kavku Ternopil 1992 2 S 54 55 Gereta I Tak manit vershina Notatki z vistavki tvoriv hudozhnika B Tkachika Vilne zhittya 1986 22 list Gereta I Terebovlya Shlyah cherez viki Ist krayeznavchij naris L Kamenyar 1997 127 s Gereta I Ti mij klich Pro kn V Prisyazhnogo Ostannya sotnya Ternopil vechirnij 1998 31 grud S 8 Gereta I Trivogi i nadiyi Vilne zhittya 1990 17 cherv Gereta I Fenomenalno shaslivij zbirach Sim etyudiv do 125 richchya vid dnya narodzhennya V Gnatyuka Rusalka Dnistrova 1996 Ch 10 S 1 Gereta I Hudozhniki Ternopillya Ternopillya 95 Region richnik T 1995 S 687 691 Gereta I Hudozhniki Ternopilshini kincya XIX HH st Ternopil 1994 2 3 S 3 20 Gereta I P Cheremshinskij O S Etnografichno memorialnij muzej Volodimira Gnatyuka u Velesnevi Naris putivnik Lviv Kamenyar 1982 79 s Gereta I P Cheremshinskij O S Etnografichno memorialnij muzej Volodimira Gnatyuka u Velesnevi Naris putivnik Lviv Kamenyar 1991 94 s Gereta I Shlyah mitcya Pro hudozh Ya Omelyana Ternopil vechirnij 1993 19 cherv S Gereta I Yuvilej Yuliana Opilskogo Zhovten 1985 8 S 103 Gereta I Yaroslava Muzika Do 100 richchya vid dnya narodzhennya Ternopil vechirnij 1994 19 sich S 4 Gereta I Yaroslav Omelyan majster hudozhnoyi grafiki Rusalka Dnistrova 1997 Ch 9 S 4 5 Demchenko V F Gereta I P Terebovlya Ist krayeznavchij naris Lviv Kamenyar 1971 82 s Gereta I P Novye paleoliticheskie nahozhdeniya na Ternopolshine AO 1968 M 1969 Gereta I P Novye pamyatniki kultury sharovidnyh amfor v Zapadnom Podole AO 1969 M 1970 Statti pro Igorya Geretu Vilchinskij O Svitla pam yat pro Igorya Geretu Ternopil vechirnij 2002 5 cherv S 6 Vpala kolona Igor Gereta vidijshov za porig vichnosti Ternopilska gazeta 2002 12 18 cherv S 7 Gajdukevich Ya Igor Gereta nevelikij shtrih do osyagnennya fenomenu Naukovi zapiski T Dzhura 2003 Vip III S 4 14 Gereta I P Ternopillya 97 Region richnik T 1997 S 683 Gereta Igor Petrovich Svoboda 2002 8 cherv German O Svitli barvi pechali Vilne zhittya 2003 3 cherv Goloveckij V Kozhna ideya povinna mati realne vtilennya Interv yu kandidata u deputati I Gereti Ternopil vechirnij 1998 6 berez S 2 Zaliznij V Velet viri duhu i lyubovi Svitlij pam yati I Gereti Virsh Ternopil vechirnij 2002 10 lip S 3 Zozulyak Ye Igor Gereta Agituyu ne slovami a robotoyu Vilne zhittya 1998 24 berez Igor Gereta Lyudina misyacya Zhovten Rusalka Dnistrova 1993 Ch 20 Igor Gereta Obrazotv mistec 2002 4 S 27 Igor Gereta Ternopil 1994 2 3 S 38 Maslij M Vin buv Veletom Ternopil proshavsya z Igorem Geretoyu Nova Ternopilska gazeta 2002 12 cherv S 7 Maslij M Mikola Litvin Zima 1964 roku Peron ternopilskogo vokzalu Shodzhu z poyizda a mene bolyat vuha Ya navkolo chuyu ukrayinsku movu Spogadi M Litvina pro I Geretu Nova Ternopilska gazeta 2002 10 lip S 4 Mashlyanka B Igoryu Gereti prisudzheno Vseukrayinsku premiyu im V Hvojki Nova Ternopilska gazeta 2002 8 trav S 2 Mushinka M Mikola Mushinka pro Igorya Geretu Svoboda 2002 7 veres Na vichnu pam yat pobratimovi Ukrayinske slovo 2002 Ch 25 S 11 Lit Ukrayina 2002 13 cherv S 8 Novosyadlij B Ciluvati gubi tak svobodi godi smutku godi Svoboda 1997 11 grud Pavlik T Premiya Institutu arheologiyi Igori Gereti Vilne zhittya 2002 11 trav Sergijchuk I Igor Gereta laureat I Gereti prisudzheno Vseukrayinsku premiyu im V Hvojki Ternopil vechirnij 2002 29 trav S 2 Svoboda 2002 28 trav Soroka P Nebo poeziyi Igorya Gereti Ternopil vechirnij 1998 26 sich S 4 Soroka P Smak nebesnoyi skibki Dzvin 1998 8 9 S 154 156 Stelmah M Jomu b vipovnilosya lishe 64 Svoboda 2002 28 veres Stelmah M Svyato duhovnosti Ternopil vechirnij 1998 24 zhovt S 5 Strilchuk M Literaturna impreza batka i sina Ternopil vechirnij 1997 12 grud S 5 Timochko P Novi laureati premiyi im Brativ Lepkih 1997 r Roman Grom yak Igor Gereta Viktor Yushenko Lit Ukrayina 1997 7 serp Tkachik B Do jogo postati prityaguvalo yak magnitom Ternopil vechirnij 2003 5 cherv 12 cherv S 6 PosilannyaPortal Biografiyi Portal Muzeyi Portal Ukrayina Virshi prisvyati Igorevi Gereti 21 veresnya 2013 u Wayback Machine