Якуб ібн Лейс ас-Саффар (помер 9 червня 879) — засновник і перший правитель держави Саффаридів у Сістані, домігся незалежності своїх володінь від влади Тахіридів.
Якуб ібн Лейс | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
861 — 879 | ||
Попередник: | Державу засновано | |
Спадкоємець: | Амр | |
Народження: | 25 жовтня 840 d, d, Аббасидський халіфат[2] | |
Смерть: | 5 червня 879 (38 років) Гондішапур, Держава Саффаридів | |
Причина смерті: | ниркова колька | |
Поховання: | d | |
Країна: | Аббасидський халіфат і Держава Саффаридів | |
Рід: | Саффариди | |
|
Життєпис
Якуб і три його брати, Амр, Тахір та Алі походили з міста Карнін у Сістані. Брати швидко почали виокремлюватись серед своїх товаришів, мали багато прибічників і невдовзі разом зі своїм дядьком, Кейсіром ібн Раккаком, створили розбійничу зграю. Вони приєднались до загону «борців за віру», які під проводом Дірхема ібн Насра ібн Саліха бились проти сістанських хариджитів. Під час сутичок біля міста Буст був убитий один з братів, Тахір. Добровольці невдовзі стали для уряду такими незручними союзниками, що Ібрагім ібн Хусейн, який правив у Сістані від імені Тахіридів, був змушений поступитись їм місцем і звільнити область. Після цього реальним володарем Сістану став Дірхем, який призначив Якуба намісником у Бусті. Невдовзі Якуб своїми подвигами затьмарив самого предводителя в очах воїнів. Дірхем вирішив підкоритись, поступився Якубу керівництвом і став одним з його підлеглих (861).
Завоювання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0TDFOaFptWmhjbWxrWDJSNWJtRnpkSGxmT0RZeExURXdNRE11Y0c1bkx6STFNSEI0TFZOaFptWmhjbWxrWDJSNWJtRnpkSGxmT0RZeExURXdNRE11Y0c1bi5wbmc=.png)
Передусім Якуб піклувався про зміцнення своєї влади в Сістані, знищивши місцевого правителя й підкоривши собі хариджитів. Після цього він поширив свою владу на долину Кабула, Сінд і Мекран, а 867 року заволодів Гератом і Бушенгом, батьківщиною Тахіридів, де на той час правив . 869 року Якуб захопив Керман. Халіф Мутазз (866—869) подарував цю область одночасно двом особам, Якубу й Алі ібн Хусейну, правителю Фарсу, щоб спричинити між ними війну й таким чином позбавитись одного з них. Переможцем з тієї боротьби вийшов Якуб, який забрав у свого противника не лише Керман, але й Фарс. 871 року Якуб отримав від халіфа Мутаміда (870—892) намісництво Балх і Тохаристан.
873 року Якуб наважився йти на Мухаммеда ібн Тахіра. Приводом для війни послужило те, що Мухаммед надав притулок одному з ворогів Якуба. Мухаммед був узятий в полон, і 1 серпня 873 року Якуб вступив у Нішапур, столицю Тахіридів.
Відтоді багдадський уряд вже не міг схвалювати дії Якуба. Внаслідок впливу Тахіридів у Багдаді халіф мав узяти бік Мухаммеда. В будинку Тахірида Убейдаллаха ібн Абдаллаха 874 року були зібрані паломники зі східних областей. Їм зачитали грамоту халіфа, спрямовану проти Якуба. Втім загрозливі дії останнього невдовзі змусили уряд піти на поступки. На вимогу Якуба купцям зачитали нову грамоту, відповідно до якої Якуб був призначений намісником Хорасану, Табаристану, Ґорґану, Рея, Фарсу та військовим начальником Багдада. Але й це не могло змусити Якуба відмовитись від походу на Багдад. Поразка Якуба при Дейр ал-Акулі (8 квітня 876 року) врятувала династію Аббасидів, але відновила заворушення в Хорасані. Звільнений військом халіфа Мухаммед ібн Тахір знову був призначений намісником східних областей, але здебільшого перебував у Багдаді. Від його імені діяли в містах Хорасану його брат , який ще 874 року прибув до Мерверруда з допоміжним військом від володаря Хорезму, та деякі інші особи. Якуб помер 9 червня 879 року, лишень встигнувши відновити свою владу в Південній Персії.
Джерела
- Бартольд В. В.,. Якуб ібн Ляйс // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп. т.). — СПб., 1890—1907. (рос. дореф.)
- Бартольд В. В. Твори. — М. : Издательство восточной литературы, 1963. — Т. I: Туркестан за доби монгольської навали. — С. 274—277.
- История Ирана с древнейших времен до конца XVIII века. — Л. : Видавництво Ленінградського університету, 1958. — С. 114—115.
- Bosworth C. E. Yaʿqub b. Layṯ b. Moʿaddal. Encyclopædia Iranica (англ.). Архів оригіналу за 31 жовтня 2012. Процитовано 14 березня 2018.
Примітки
- https://pantheon.world/profile/person/Ya'qub_ibn_al-Layth_al-Saffar
- перська Вікіпедія — 2003.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Yakub ibn Lejs as Saffar pomer 9 chervnya 879 zasnovnik i pershij pravitel derzhavi Saffaridiv u Sistani domigsya nezalezhnosti svoyih volodin vid vladi Tahiridiv Yakub ibn Lejs Pravitel derzhavi Saffaridiv 861 879 Poperednik Derzhavu zasnovano Spadkoyemec Amr Narodzhennya 25 zhovtnya 840 0840 10 25 d d Abbasidskij halifat 2 Smert 5 chervnya 879 38 rokiv Gondishapur Derzhava SaffaridivPrichina smerti nirkova kolkaPohovannya dKrayina Abbasidskij halifat i Derzhava SaffaridivRid Saffaridi Mediafajli b u VikishovishiZhittyepisYakub i tri jogo brati Amr Tahir ta Ali pohodili z mista Karnin u Sistani Brati shvidko pochali viokremlyuvatis sered svoyih tovarishiv mali bagato pribichnikiv i nevdovzi razom zi svoyim dyadkom Kejsirom ibn Rakkakom stvorili rozbijnichu zgrayu Voni priyednalis do zagonu borciv za viru yaki pid provodom Dirhema ibn Nasra ibn Saliha bilis proti sistanskih haridzhitiv Pid chas sutichok bilya mista Bust buv ubitij odin z brativ Tahir Dobrovolci nevdovzi stali dlya uryadu takimi nezruchnimi soyuznikami sho Ibragim ibn Husejn yakij praviv u Sistani vid imeni Tahiridiv buv zmushenij postupitis yim miscem i zvilniti oblast Pislya cogo realnim volodarem Sistanu stav Dirhem yakij priznachiv Yakuba namisnikom u Busti Nevdovzi Yakub svoyimi podvigami zatmariv samogo predvoditelya v ochah voyiniv Dirhem virishiv pidkoritis postupivsya Yakubu kerivnictvom i stav odnim z jogo pidleglih 861 Zavoyuvannya Volodinnya Saffaridiv Peredusim Yakub pikluvavsya pro zmicnennya svoyeyi vladi v Sistani znishivshi miscevogo pravitelya j pidkorivshi sobi haridzhitiv Pislya cogo vin poshiriv svoyu vladu na dolinu Kabula Sind i Mekran a 867 roku zavolodiv Geratom i Bushengom batkivshinoyu Tahiridiv de na toj chas praviv 869 roku Yakub zahopiv Kerman Halif Mutazz 866 869 podaruvav cyu oblast odnochasno dvom osobam Yakubu j Ali ibn Husejnu pravitelyu Farsu shob sprichiniti mizh nimi vijnu j takim chinom pozbavitis odnogo z nih Peremozhcem z tiyeyi borotbi vijshov Yakub yakij zabrav u svogo protivnika ne lishe Kerman ale j Fars 871 roku Yakub otrimav vid halifa Mutamida 870 892 namisnictvo Balh i Toharistan 873 roku Yakub navazhivsya jti na Muhammeda ibn Tahira Privodom dlya vijni posluzhilo te sho Muhammed nadav pritulok odnomu z vorogiv Yakuba Muhammed buv uzyatij v polon i 1 serpnya 873 roku Yakub vstupiv u Nishapur stolicyu Tahiridiv Vidtodi bagdadskij uryad vzhe ne mig shvalyuvati diyi Yakuba Vnaslidok vplivu Tahiridiv u Bagdadi halif mav uzyati bik Muhammeda V budinku Tahirida Ubejdallaha ibn Abdallaha 874 roku buli zibrani palomniki zi shidnih oblastej Yim zachitali gramotu halifa spryamovanu proti Yakuba Vtim zagrozlivi diyi ostannogo nevdovzi zmusili uryad piti na postupki Na vimogu Yakuba kupcyam zachitali novu gramotu vidpovidno do yakoyi Yakub buv priznachenij namisnikom Horasanu Tabaristanu Gorganu Reya Farsu ta vijskovim nachalnikom Bagdada Ale j ce ne moglo zmusiti Yakuba vidmovitis vid pohodu na Bagdad Porazka Yakuba pri Dejr al Akuli 8 kvitnya 876 roku vryatuvala dinastiyu Abbasidiv ale vidnovila zavorushennya v Horasani Zvilnenij vijskom halifa Muhammed ibn Tahir znovu buv priznachenij namisnikom shidnih oblastej ale zdebilshogo perebuvav u Bagdadi Vid jogo imeni diyali v mistah Horasanu jogo brat yakij she 874 roku pribuv do Merverruda z dopomizhnim vijskom vid volodarya Horezmu ta deyaki inshi osobi Yakub pomer 9 chervnya 879 roku lishen vstignuvshi vidnoviti svoyu vladu v Pivdennij Persiyi DzherelaBartold V V Yakub ibn Lyajs Enciklopedicheskij slovar Brokgauza i Efrona v 86 t 82 t i 4 dop t SPb 1890 1907 ros doref Bartold V V Tvori M Izdatelstvo vostochnoj literatury 1963 T I Turkestan za dobi mongolskoyi navali S 274 277 Istoriya Irana s drevnejshih vremen do konca XVIII veka L Vidavnictvo Leningradskogo universitetu 1958 S 114 115 Bosworth C E Yaʿqub b Layṯ b Moʿaddal Encyclopaedia Iranica angl Arhiv originalu za 31 zhovtnya 2012 Procitovano 14 bereznya 2018 Primitkihttps pantheon world profile person Ya qub ibn al Layth al Saffar perska Vikipediya 2003 d Track Q48952