Штурм міста маллів (січень ) — захоплення індійського міста, при штурмі якого Александр Македонський зазнав важкого поранення.
Штурм міста маллів | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Битви Александра Македонського | |||||||
![]() Драбини підломилися під македонцями при штурмі міста малі. Ілюстрація зі старої книги. | |||||||
Координати: 30°42′ пн. ш. 72°18′ сх. д. / 30.700° пн. ш. 72.300° сх. д. | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
Коринфський союз | Лідери Пентапотамії | ||||||
Командувачі | |||||||
Александр Македонський |
Передісторія
Після вторгнення в Індію македонський цар Александр у липні розгромив на річці Гідасп армію місцевого царя Пора, після чого продовжив свій похід на схід. Проте на підході до річки Ганг македонська армія відмовилася йти за Александром, стомившись від труднощів дев'ятирічного походу. Безпосереднім приводом до непокори стали чутки про незліченні армії з тисячами бойових слонів за Гангом.
Александр змушений був повернути війська на південь, рухаючись уздовж річок Гідасп та Інд у напрямку до Персії. По дорозі він підкоряв місцеві племена, багато з яких винищував за опір. Найбільш запеклі бої розгорілися на землі маллів, жителі в більшості воліли загинути, ніж скоритися. Після захоплення декількох міст маллів Александр підійшов до найбільшого з них, чия назва не збереглася. Арріан повідомляє лише, що розташовувалося воно неподалік від впадіння річки Гідраот у річку Акесін, яка є притокою Інду. У тому місті перебувало також багато маллів, які втекли від македонців.
Битва
Маллі вирішили зустріти Александра на березі Гідраота, мілкої річки з уривистими берегами. Було їх 50 000 за словами Арріана. Александр з ходу форсував річку і кинувся на індів. Ті відійшли в добре укріплене місто, не прийнявши бою. Македонці оточили місто й на світанку наступного дня пішли на приступ. Половину військ вів сам Александр, другою половиною доручив командувати .
Маллі залишили міські стіни, втікши у міську фортецю. Македонці з ходу кинулися на штурм фортеці. Стіни фортеці були невисокі. Арріан розповідає, що Александр сам приставив драбину до стіни. Прикриваючись щитом, вліз по ній вгору, за ним зброєносець Певкест, за ними по тій же драбині піднімався Леоннат. Сусідньою драбиною ліз щитоносець (піша гвардія Александра) Абрей. Александр, убивши мечем малла, розчистив місце на стіні, за ним зійшли на стіну Певкест, Леоннат і Абрей. Але потім під вагою тіл драбина підломилися, солдати попадали додолу і на стіні залишилися тільки Александр з трьома бійцями.
З фортечних веж македонців обстрілювали з луків, знизу в них метали дротики. Александр зістрибнув зі стіни у місто, де знайшов більш захищену позицію, прикриваючись справа розкидистим деревом, а спиною притискаючись до стіни. Маллів, що підійшли близько, він убив мечем, в інших кидав камені. На допомогу до нього зістрибнули македонці, з яких Абрей був тут же убитий стрілою в обличчя. Важка індійська стріла довжиною під 90 см вразила Александра у груди, пробивши панцир і легеню трохи вище правого соска. Як пише Плутарх, «стріла як цвях зв'язала панцир з тілом».
Деякий час Александр відбивався зі стрілою у грудях, але незабаром упав, втративши свідомість. З обох боків його прикрили щитами Певкест і Леоннат. Подальше Арріан описує так:
![]() | Македонці, бачачи, як обсипали Александра стрілами на стіні і як він стрибнув всередину фортеці, нерозважливо йшли на загибель від завзяття і страху за свого царя. Переламавши драбини, вони, як це буває у положенні безвихідному, стали придумувати всілякі засоби, щоб зійти на стіну: одні забивали в стіну (вона була земляна) милиці і, чіпляючись за них, насилу дерлися по стіні, інші ставали на плечі один одному. ... Македонці один за одним ставали перед царем, закриваючи його своїми щитами. У цей час зламали засув, яким закривали ворота у стіні між вежами, і кілька людей протиснулися у місто, інші налягли плечима на трохи відкриті ворота і, пробивши стіну (вона впала всередину), відкрили широку дорогу до фортеці. | ![]() |
У помсту за поранення царя македонці перебили всіх жителів міста, не пощадили ні жінок, ні дітей. Стрілу з грудей Александра витягнув чи то Пердикка, не чекаючи приходу лікаря, чи то, швидше за все, лікар Крітодем або Крітобул з Коса. Спочатку обламали древко, а потім довелося розрізати рану, щоб звільнити зазубрений наконечник завширшки 3 пальці й завдовжки 4. Як зауважив Юстин, лікування заподіяло Александру більше страждань, ніж сама рана.
Після штурму
В Александра було пробито легеню, оскільки, за словами Арріана, з рани з кров'ю виходило повітря. Свідомість повернулася до нього, але пересуватися самостійно він не міг. У македонському таборі виникла паніка, ширилися чутки про смерть Александра. Щоб заспокоїти людей, він наказав показати себе народу через 7 днів верхи на коні, навіть зміг при цьому на деякий час стати на ноги.
Уцілілі малли підкорилися Александру. Інше плем'я, оксидраків, яке раніше збиралися дати відсіч македонцям спільно з маллами, прислали тисячі заручників і 500 бойових колісниць з екіпажами. Над маллами і оксидраками Александр поставив сатрапом Філіпа, сина Махата. Потім Александр продовжив свій семимісячний шлях вниз Індом, підкоряючи навколишні племена на шляху.
Див. також
Джерела
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Shturm mista malliv sichen zahoplennya indijskogo mista pri shturmi yakogo Aleksandr Makedonskij zaznav vazhkogo poranennya Shturm mista malliv Bitvi Aleksandra Makedonskogo Drabini pidlomilisya pid makedoncyami pri shturmi mista mali Ilyustraciya zi staroyi knigi Drabini pidlomilisya pid makedoncyami pri shturmi mista mali Ilyustraciya zi staroyi knigi Koordinati 30 42 pn sh 72 18 sh d 30 700 pn sh 72 300 sh d 30 700 72 300 Data 325 do n e Misce Indiya Rezultat Peremoga Greciyi Storoni Korinfskij soyuz Lideri Pentapotamiyi Komanduvachi Aleksandr MakedonskijPeredistoriyaPislya vtorgnennya v Indiyu makedonskij car Aleksandr u lipni rozgromiv na richci Gidasp armiyu miscevogo carya Pora pislya chogo prodovzhiv svij pohid na shid Prote na pidhodi do richki Gang makedonska armiya vidmovilasya jti za Aleksandrom stomivshis vid trudnoshiv dev yatirichnogo pohodu Bezposerednim privodom do nepokori stali chutki pro nezlichenni armiyi z tisyachami bojovih sloniv za Gangom Aleksandr zmushenij buv povernuti vijska na pivden ruhayuchis uzdovzh richok Gidasp ta Ind u napryamku do Persiyi Po dorozi vin pidkoryav miscevi plemena bagato z yakih vinishuvav za opir Najbilsh zapekli boyi rozgorilisya na zemli malliv zhiteli v bilshosti volili zaginuti nizh skoritisya Pislya zahoplennya dekilkoh mist malliv Aleksandr pidijshov do najbilshogo z nih chiya nazva ne zbereglasya Arrian povidomlyaye lishe sho roztashovuvalosya vono nepodalik vid vpadinnya richki Gidraot u richku Akesin yaka ye pritokoyu Indu U tomu misti perebuvalo takozh bagato malliv yaki vtekli vid makedonciv BitvaMalli virishili zustriti Aleksandra na berezi Gidraota milkoyi richki z urivistimi beregami Bulo yih 50 000 za slovami Arriana Aleksandr z hodu forsuvav richku i kinuvsya na indiv Ti vidijshli v dobre ukriplene misto ne prijnyavshi boyu Makedonci otochili misto j na svitanku nastupnogo dnya pishli na pristup Polovinu vijsk viv sam Aleksandr drugoyu polovinoyu doruchiv komanduvati Malli zalishili miski stini vtikshi u misku fortecyu Makedonci z hodu kinulisya na shturm forteci Stini forteci buli nevisoki Arrian rozpovidaye sho Aleksandr sam pristaviv drabinu do stini Prikrivayuchis shitom vliz po nij vgoru za nim zbroyenosec Pevkest za nimi po tij zhe drabini pidnimavsya Leonnat Susidnoyu drabinoyu liz shitonosec pisha gvardiya Aleksandra Abrej Aleksandr ubivshi mechem malla rozchistiv misce na stini za nim zijshli na stinu Pevkest Leonnat i Abrej Ale potim pid vagoyu til drabina pidlomilisya soldati popadali dodolu i na stini zalishilisya tilki Aleksandr z troma bijcyami Z fortechnih vezh makedonciv obstrilyuvali z lukiv znizu v nih metali drotiki Aleksandr zistribnuv zi stini u misto de znajshov bilsh zahishenu poziciyu prikrivayuchis sprava rozkidistim derevom a spinoyu pritiskayuchis do stini Malliv sho pidijshli blizko vin ubiv mechem v inshih kidav kameni Na dopomogu do nogo zistribnuli makedonci z yakih Abrej buv tut zhe ubitij striloyu v oblichchya Vazhka indijska strila dovzhinoyu pid 90 sm vrazila Aleksandra u grudi probivshi pancir i legenyu trohi vishe pravogo soska Yak pishe Plutarh strila yak cvyah zv yazala pancir z tilom Deyakij chas Aleksandr vidbivavsya zi striloyu u grudyah ale nezabarom upav vtrativshi svidomist Z oboh bokiv jogo prikrili shitami Pevkest i Leonnat Podalshe Arrian opisuye tak Makedonci bachachi yak obsipali Aleksandra strilami na stini i yak vin stribnuv vseredinu forteci nerozvazhlivo jshli na zagibel vid zavzyattya i strahu za svogo carya Perelamavshi drabini voni yak ce buvaye u polozhenni bezvihidnomu stali pridumuvati vsilyaki zasobi shob zijti na stinu odni zabivali v stinu vona bula zemlyana milici i chiplyayuchis za nih nasilu derlisya po stini inshi stavali na plechi odin odnomu Makedonci odin za odnim stavali pered carem zakrivayuchi jogo svoyimi shitami U cej chas zlamali zasuv yakim zakrivali vorota u stini mizh vezhami i kilka lyudej protisnulisya u misto inshi nalyagli plechima na trohi vidkriti vorota i probivshi stinu vona vpala vseredinu vidkrili shiroku dorogu do forteci U pomstu za poranennya carya makedonci perebili vsih zhiteliv mista ne poshadili ni zhinok ni ditej Strilu z grudej Aleksandra vityagnuv chi to Perdikka ne chekayuchi prihodu likarya chi to shvidshe za vse likar Kritodem abo Kritobul z Kosa Spochatku oblamali drevko a potim dovelosya rozrizati ranu shob zvilniti zazubrenij nakonechnik zavshirshki 3 palci j zavdovzhki 4 Yak zauvazhiv Yustin likuvannya zapodiyalo Aleksandru bilshe strazhdan nizh sama rana Pislya shturmuV Aleksandra bulo probito legenyu oskilki za slovami Arriana z rani z krov yu vihodilo povitrya Svidomist povernulasya do nogo ale peresuvatisya samostijno vin ne mig U makedonskomu tabori vinikla panika shirilisya chutki pro smert Aleksandra Shob zaspokoyiti lyudej vin nakazav pokazati sebe narodu cherez 7 dniv verhi na koni navit zmig pri comu na deyakij chas stati na nogi Ucilili malli pidkorilisya Aleksandru Inshe plem ya oksidrakiv yake ranishe zbiralisya dati vidsich makedoncyam spilno z mallami prislali tisyachi zaruchnikiv i 500 bojovih kolisnic z ekipazhami Nad mallami i oksidrakami Aleksandr postaviv satrapom Filipa sina Mahata Potim Aleksandr prodovzhiv svij semimisyachnij shlyah vniz Indom pidkoryayuchi navkolishni plemena na shlyahu Div takozhAleksandr III Velikij Bitvi Aleksandra MakedonskogoDzherelaAntichni dzherela Arrian Pohid Aleksandra 6 8 11 Kurcij 9 4 5 Diodor 17 97 98 Plutarh Aleksandr 63 Yustin 12 9 Arrian Pohod Aleksandra M MIF 1993 Kvint Kurcij Ruf Istoriya Aleksandra Makedonskogo M Izdatelstvo MGU 1993 Book XVII s sajta proekta Perseus