Фе́дір Па́влович Шевче́нко (24 серпня 1914, Дунаївці — 1 листопада 1995) — український історик. Член-кореспондент АН УРСР (1969), доктор історичних наук (з 1964), професор (1968).
Шевченко Федір Павлович | |
---|---|
Народився | 24 серпня 1914[1] Дунаївці, Ушицький повіт, Подільська губернія, Російська імперія |
Помер | 1 листопада 1995[1](81 рік) |
Поховання | Байкове кладовище |
Країна | ![]() ![]() |
Діяльність | науковець |
Alma mater | d |
Заклад | КНУ імені Тараса Шевченка |
Науковий ступінь | доктор історичних наук |
Вчителі | Тихомиров Михайло Миколайович |
Аспіранти, докторанти | Толочко Петро Петрович Сохань Павло Степанович Шип Надія Андріївна |
Членство | НАН України |
![]() |
Біографія
Родом із села Дунаївці Подільської губернії (нині місто, райцентр Хмельницької області, Україна).
У 1933—1937 роках — студент, у 1937—1940 — аспірант Московського історико-архівного інституту.
У 1940—1941 роках директор Чернівецького обласного державного архіву, після початку війни — директор Краснодарського крайового державного архіву. У 1942—1943 роках завідував архівом РНК, очолював наукововидавничий відділ Архівного управління НКВС Узбецької РСР.
У 1943 році захистив кандидатську дисертацію на тему «Російські воєводи в Україні (Нариси взаємовідносин України з Росією в другій половині XVII ст.)».
У 1963 році захистив докторську дисертацію з монографії «Політичні та економічні зв'язки України з Росією в середині XVII ст.» (1959).
Працював:
- завідувачем кафедрою архівознавства і доцентом Київського університету (1944—1950);
- заступником голови Комісії з історії Великої вітчизняної війни АН УРСР (1950—1952);
- головним редактором «Українського історичного журналу» (1957—1972);
- завідувачем відділами допоміжних історичних дисциплін (1960—1963) та історіографії і джерелознавства (1963—1968) Інституту історії АН;
- заступником директора Інституту історії АН (1964—1967);
- директором Інституту археології АН України (1968—1972);
- старшим науковим співробітником (1972—1982);
- завідувачем сектором історичної географії та картографії (1982—1987);
- головним науковим співробітником (1987—1995) Інституту історії АН України.
Могила Федора Шевченка, Байкове кладовище
У 1966 році опублікував статтю «Чому Михайло Грушевський повернувся на Радянську Україну?», взявши таким чином участь у частковій реабілітації Михайла Грушевського в УРСР у 1960-х роках. В 1972 році, на хвилі посилення контролю, боротьби з інакодумством та репресій, Федора Шевченка було звільнено з посади директора ІА АН УРСР та виведено з редколегій кількох наукових видань. Йому закидали наявність у його науковій діяльності «випадків відходу від класових, інтернаціоналістських позицій в оцінці окремих історичних подій» та «політичну незрілість».
Онука — британський експерт з конфліктології та письменниця Анна Шевченко.
В останні роки життя мав проблеми з серцем. Востаннє виступив з доповіддю за тиждень до смерті, на Міжнародній науковій конференції «Богдан Хмельницький та його доба». Помер на 82-му році життя 1 листопада 1995 року. Похований разом з дружиною на Байковому кладовищі (ділянка № 49а, 50°25′01″ пн. ш. 30°30′05″ сх. д. / 50.4170972° пн. ш. 30.5014028° сх. д.).
Наукова діяльність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tnk4M1lTOGxSREFsT1VNbFJEQWxRalVsUkRBbFFrTWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSTBKVVF3SlVKRkpVUXhKVGc0SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZCTkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ05DVkVNU1U1TmlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE0xOGxSREFsUVRnbFJEQWxRalVsUkRBbFFqSWxSREVsT0RjbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJERWxPRE5mSlRJNEpVUXdKVGxCSlVRd0pVSTRKVVF4SlRrM0pVUXdKVUl5SlRJNUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1VNbFJEQWxRalVsUkRBbFFrTWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSTBKVVF3SlVKRkpVUXhKVGc0SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZCTkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ05DVkVNU1U1TmlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE0xOGxSREFsUVRnbFJEQWxRalVsUkRBbFFqSWxSREVsT0RjbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJERWxPRE5mSlRJNEpVUXdKVGxCSlVRd0pVSTRKVVF4SlRrM0pVUXdKVUl5SlRJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Федір Павлович Шевченко — дослідник широкого діапазону, його наукові інтереси були зосереджені головним чином на вивченні соціально-політичних проблем історії України XVII—XX ст. Виховав чимало молодих істориків, всіляко підтримував ініціативи, спрямовані на поглиблене висвітлення минулого України.
- Основні праці
- Історичні студії: Збірка вибраних праць і матеріалів (До 100-річчя від дня народження) / Ред. кол.: В. Смолій (голова), Г. Боряк, Л. Дубровіна, В. Попик, О. Удод; Упоряд. і ком.: С. Батуріна, С. Блащук, І. Корчемна, О. Ясь; Інститут історії України НАН України, Інститут рукопису Національної бібліотеки України імені В. І. Вернадського. — К.: Інститут історії України, 2014. — 700 с.
- 1954 — «Історичне значення віковічної дружби українського та російського народів».
- 1958 — Лук'ян Кобилиця / Ф. П. Шевченко; Акад. наук Укр. РСР, Ін-т історії АН УРСР. — Київ : АН УРСР, 1958. — 204 с..
- 1959 — Політичні та економічні зв'язки України з Росією в середині XVII ст / АН Української РСР. Інститут історії. — Київ : АН УРСР, 1959. — 500 с..
- 1964 — Дипломатична служба на Україні під час визвольної війни 1648-1654 рр. // Історичні джерела та їх використання / Ред. кол.: І. Л. Бутич, І. П. Крип'якевич, Ф. П. Шевченко, К. Ф. Мартьянов (відп. секр). АН Української РСР. Інститут історії; Архівне управління при Раді міністрів Української РСР. — 1. — Київ : Наукова думка, 1964. — С. 81—113..
Упорядник і редактор збірки «Селянський рух на Буковині в 40-их pp. XIX ст.», співредактор «Документів Богдана Хмельницького», відповідальний редактор щорічника «Історіографічні дослідження в Українській РСР» (1968) та один з редакторів щорічника «Історичні джерела та їх використання» (1964—1972).
Співавтор (поруч із Ф. Ястребовим) першого тому «Історії Української РСР».
Примітки
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Спочатку захист був в Інституті історії АН УРСР, але тоді Шевченкові не вдалося захиститися. За спогадами Ярослава Дзири, дискусія йшла три дні, його звинуватили в запозиченні ідей у Грушевського (тобто в націоналізмі). Стенограма розмов з Ярославом Дзирою 1988 р. Частина 2
- Шевченко Ф. П. Чому Михайло Грушевський повернувся на Радянську Україну? [ 27 жовтня 2017 у Wayback Machine.] // Український історичний журнал. — 1966. — № 11. — С. 13—31.
- Яремчук В. Минуле України в історичній науці УРСР післясталінської доби. — Острог: Видавництво Національного університету «Острозька академія», 2009. — С. 358—360
- Яремчук В. Минуле України в історичній науці УРСР післясталінської доби. — Острог: Видавництво Національного університету «Острозька академія», 2009. — С. 390.
- Документи // «Істину встановлює суд історії»: Зб. на пошану Федора Павловича Шевченка. — С. 448—449.
- Федір Павлович Шевченко
- . resource.history.org.ua. Архів оригіналу за 27 січня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- . resource.history.org.ua. Архів оригіналу за 30 березня 2022. Процитовано 26 грудня 2020.
Джерела
- Ю. А. Пінчук Шевченко Федір Павлович [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 623. — .
- Довідник з історії України. — 2-е видання. — К., 2001. — С. 1082.
- Довідник з історії України / І. З. Підкова, Р. М. Шуст. — Т. ІІІ: (Р-Я). — Київ: Генеза, 1999. — 684 с.
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Ясь О. В. // Український історичний журнал. — 2014. — № 3. — С. 168—200.
- Ю. А. Пінчук. Шевченко Федір Павлович // Україна в міжнародних відносинах. Енциклопедичний словник-довідник. Випуск 6. Біографічна частина: Н—Я / Відп. ред. М. М. Варварцев. — Київ : Ін-т історії України НАН України, 2016. — С. 322—323. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Shevchenko Fe dir Pa vlovich Shevche nko 24 serpnya 1914 19140824 Dunayivci 1 listopada 1995 ukrayinskij istorik Chlen korespondent AN URSR 1969 doktor istorichnih nauk z 1964 profesor 1968 Shevchenko Fedir PavlovichNarodivsya24 serpnya 1914 1914 08 24 1 Dunayivci Ushickij povit Podilska guberniya Rosijska imperiyaPomer1 listopada 1995 1995 11 01 1 81 rik PohovannyaBajkove kladovisheKrayina Ukrayina SRSRDiyalnistnaukovecAlma materdZakladKNU imeni Tarasa ShevchenkaNaukovij stupindoktor istorichnih naukVchiteliTihomirov Mihajlo MikolajovichAspiranti doktorantiTolochko Petro Petrovich Sohan Pavlo Stepanovich Ship Nadiya AndriyivnaChlenstvoNAN UkrayiniRoboti u VikidzherelahBiografiyaRodom iz sela Dunayivci Podilskoyi guberniyi nini misto rajcentr Hmelnickoyi oblasti Ukrayina U 1933 1937 rokah student u 1937 1940 aspirant Moskovskogo istoriko arhivnogo institutu U 1940 1941 rokah direktor Cherniveckogo oblasnogo derzhavnogo arhivu pislya pochatku vijni direktor Krasnodarskogo krajovogo derzhavnogo arhivu U 1942 1943 rokah zaviduvav arhivom RNK ocholyuvav naukovovidavnichij viddil Arhivnogo upravlinnya NKVS Uzbeckoyi RSR U 1943 roci zahistiv kandidatsku disertaciyu na temu Rosijski voyevodi v Ukrayini Narisi vzayemovidnosin Ukrayini z Rosiyeyu v drugij polovini XVII st U 1963 roci zahistiv doktorsku disertaciyu z monografiyi Politichni ta ekonomichni zv yazki Ukrayini z Rosiyeyu v seredini XVII st 1959 Pracyuvav zaviduvachem kafedroyu arhivoznavstva i docentom Kiyivskogo universitetu 1944 1950 zastupnikom golovi Komisiyi z istoriyi Velikoyi vitchiznyanoyi vijni AN URSR 1950 1952 golovnim redaktorom Ukrayinskogo istorichnogo zhurnalu 1957 1972 zaviduvachem viddilami dopomizhnih istorichnih disciplin 1960 1963 ta istoriografiyi i dzhereloznavstva 1963 1968 Institutu istoriyi AN zastupnikom direktora Institutu istoriyi AN 1964 1967 direktorom Institutu arheologiyi AN Ukrayini 1968 1972 starshim naukovim spivrobitnikom 1972 1982 zaviduvachem sektorom istorichnoyi geografiyi ta kartografiyi 1982 1987 golovnim naukovim spivrobitnikom 1987 1995 Institutu istoriyi AN Ukrayini Mogila Fedora Shevchenka Bajkove kladovishe U 1966 roci opublikuvav stattyu Chomu Mihajlo Grushevskij povernuvsya na Radyansku Ukrayinu vzyavshi takim chinom uchast u chastkovij reabilitaciyi Mihajla Grushevskogo v URSR u 1960 h rokah V 1972 roci na hvili posilennya kontrolyu borotbi z inakodumstvom ta represij Fedora Shevchenka bulo zvilneno z posadi direktora IA AN URSR ta vivedeno z redkolegij kilkoh naukovih vidan Jomu zakidali nayavnist u jogo naukovij diyalnosti vipadkiv vidhodu vid klasovih internacionalistskih pozicij v ocinci okremih istorichnih podij ta politichnu nezrilist Onuka britanskij ekspert z konfliktologiyi ta pismennicya Anna Shevchenko V ostanni roki zhittya mav problemi z sercem Vostannye vistupiv z dopoviddyu za tizhden do smerti na Mizhnarodnij naukovij konferenciyi Bogdan Hmelnickij ta jogo doba Pomer na 82 mu roci zhittya 1 listopada 1995 roku Pohovanij razom z druzhinoyu na Bajkovomu kladovishi dilyanka 49a 50 25 01 pn sh 30 30 05 sh d 50 4170972 pn sh 30 5014028 sh d 50 4170972 30 5014028 Naukova diyalnistMemorialna doshka Fediru Shevchenku na vulici Mihajla Grushevskogo 4 u Kiyevi Fedir Pavlovich Shevchenko doslidnik shirokogo diapazonu jogo naukovi interesi buli zoseredzheni golovnim chinom na vivchenni socialno politichnih problem istoriyi Ukrayini XVII XX st Vihovav chimalo molodih istorikiv vsilyako pidtrimuvav iniciativi spryamovani na pogliblene visvitlennya minulogo Ukrayini Osnovni praciIstorichni studiyi Zbirka vibranih prac i materialiv Do 100 richchya vid dnya narodzhennya Red kol V Smolij golova G Boryak L Dubrovina V Popik O Udod Uporyad i kom S Baturina S Blashuk I Korchemna O Yas Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini Institut rukopisu Nacionalnoyi biblioteki Ukrayini imeni V I Vernadskogo K Institut istoriyi Ukrayini 2014 700 s 1954 Istorichne znachennya vikovichnoyi druzhbi ukrayinskogo ta rosijskogo narodiv 1958 Luk yan Kobilicya F P Shevchenko Akad nauk Ukr RSR In t istoriyi AN URSR Kiyiv AN URSR 1958 204 s 1959 Politichni ta ekonomichni zv yazki Ukrayini z Rosiyeyu v seredini XVII st AN Ukrayinskoyi RSR Institut istoriyi Kiyiv AN URSR 1959 500 s 1964 Diplomatichna sluzhba na Ukrayini pid chas vizvolnoyi vijni 1648 1654 rr Istorichni dzherela ta yih vikoristannya Red kol I L Butich I P Krip yakevich F P Shevchenko K F Martyanov vidp sekr AN Ukrayinskoyi RSR Institut istoriyi Arhivne upravlinnya pri Radi ministriv Ukrayinskoyi RSR 1 Kiyiv Naukova dumka 1964 S 81 113 Uporyadnik i redaktor zbirki Selyanskij ruh na Bukovini v 40 ih pp XIX st spivredaktor Dokumentiv Bogdana Hmelnickogo vidpovidalnij redaktor shorichnika Istoriografichni doslidzhennya v Ukrayinskij RSR 1968 ta odin z redaktoriv shorichnika Istorichni dzherela ta yih vikoristannya 1964 1972 Spivavtor poruch iz F Yastrebovim pershogo tomu Istoriyi Ukrayinskoyi RSR PrimitkiBibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Spochatku zahist buv v Instituti istoriyi AN URSR ale todi Shevchenkovi ne vdalosya zahistitisya Za spogadami Yaroslava Dziri diskusiya jshla tri dni jogo zvinuvatili v zapozichenni idej u Grushevskogo tobto v nacionalizmi Stenograma rozmov z Yaroslavom Dziroyu 1988 r Chastina 2 Shevchenko F P Chomu Mihajlo Grushevskij povernuvsya na Radyansku Ukrayinu 27 zhovtnya 2017 u Wayback Machine Ukrayinskij istorichnij zhurnal 1966 11 S 13 31 Yaremchuk V Minule Ukrayini v istorichnij nauci URSR pis lya stalinskoyi dobi Ostrog Vi davnictvo Nacio nalnogo universitetu Ost rozka akademiya 2009 S 358 360 Yaremchuk V Minule Ukrayini v istorichnij nauci URSR pis lya stalinskoyi dobi Ostrog Vi davnictvo Nacio nalnogo universitetu Ost rozka akademiya 2009 S 390 Dokumenti Istinu vstanovlyuye sud istoriyi Zb na poshanu Fedora Pavlovicha Shevchenka S 448 449 Fedir Pavlovich Shevchenko resource history org ua Arhiv originalu za 27 sichnya 2020 Procitovano 26 grudnya 2020 resource history org ua Arhiv originalu za 30 bereznya 2022 Procitovano 26 grudnya 2020 DzherelaYu A Pinchuk Shevchenko Fedir Pavlovich 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 623 ISBN 978 966 00 1359 9 Dovidnik z istoriyi Ukrayini 2 e vidannya K 2001 S 1082 Dovidnik z istoriyi Ukrayini I Z Pidkova R M Shust T III R Ya Kiyiv Geneza 1999 684 s Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Yas O V Ukrayinskij istorichnij zhurnal 2014 3 S 168 200 Yu A Pinchuk Shevchenko Fedir Pavlovich Ukrayina v mizhnarodnih vidnosinah Enciklopedichnij slovnik dovidnik Vipusk 6 Biografichna chastina N Ya Vidp red M M Varvarcev Kiyiv In t istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini 2016 S 322 323 ISBN 978 966 02 7783 0