Чинкведе́я (італ. cinquedea, МФА: [ˌtʃin.kweˈdɛ.a] — «п'ять пальців»), анелас (anelas, anlace) — зброя, що за різними класифікаціями належить як до мечів, так і до кинджалів. Чинкведея це кинджал (меч) з коротким клином трикутної форми. Чинкведея була розповсюджена в північній Італії в період з 1450 по 1550 роки. Використовувалася містянами як зброя самозахисту. Вона була зручна при носінні та в застосуванні на близькій дистанції. З'явившись у Флоренції та Венеції, ця зброя швидко поширилася по всій Італії і Франції, а потім полюбилася жителям німецьких міст, де її ще називали «воловий язик».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5qTDBOcGJuRjFaV1JsWVRFdWFuQm5Mekl5TUhCNExVTnBibkYxWldSbFlURXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF6TDFOMkpVTXpKVUUwY21RbE1rTmZZMmx1Y1hWbFpHVmhKVEpEWDJOaFh6RTFNREJmTFY5TWFYWnlkWE4wYTJGdGJXRnlaVzVmTFY4ek9UWXhNQzUwYVdZdmJHOXpjM2t0Y0dGblpURXRNakl3Y0hndFUzWWxRek1sUVRSeVpDVXlRMTlqYVc1eGRXVmtaV0VsTWtOZlkyRmZNVFV3TUY4dFgweHBkbkoxYzNScllXMXRZWEpsYmw4dFh6TTVOakV3TG5ScFppNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Чинкведея має кілька характерних особливостей, які виділяють її серед інших видів зброї. Її ле́зо, що має широку основу (звідти і походить її назва «п'ять пальців»), різко звужується до вістря. Ще однією характерною особливістю є її велика вага. Лезо часто мало кілька долів. Гарда її була зігнута до вістря.
Деякі чинкведеї мають дуже маленькі розміри, з довжиною леза тільки 15 см, інші кинджали — більші, вже з 20-сантиметровим клинком; але основна частка цих старовинних італійських кинджалів має величезний значний клинок до 45 см, шириною в місці з'єднання з руків'ям приблизно у 9 або 10 см . Дуже часто чинкуеда мала клинок що проходив воронування, з протравленим малюнком і прикрашений позолотою. Чинкуеда остаточно вийшла з використання в другій половині XVI ст. в зв'язку з широким розповсюдженням серед дворян шпаг, а серед простого народу — простих кинджалів.
Див. також
Джерела
- . Архів оригіналу за 17 лютого 2020. Процитовано 2 лютого 2020.
- . Архів оригіналу за 23 листопада 2017. Процитовано 22 листопада 2017.
- Carlquist, Gunnar, red (1937). Svensk uppslagsbok. Bd 20. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB. sid. 1101
- Словарь-справочник: Чинкуеда
- M. C. Costa, António Luiz (2015). Armas Brancas- Lanças, Espadas, Maças e Flechas: Como Lutar Sem Pólvora Da Pré-História ao século XXI. São Paulo: Draco. p. 73. 176 páginas
- Чинкуэда
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Chinkvede ya ital cinquedea MFA ˌtʃin kweˈdɛ a p yat palciv anelas anelas anlace zbroya sho za riznimi klasifikaciyami nalezhit yak do mechiv tak i do kindzhaliv Chinkvedeya ce kindzhal mech z korotkim klinom trikutnoyi formi Chinkvedeya bula rozpovsyudzhena v pivnichnij Italiyi v period z 1450 po 1550 roki Vikoristovuvalasya mistyanami yak zbroya samozahistu Vona bula zruchna pri nosinni ta v zastosuvanni na blizkij distanciyi Z yavivshis u Florenciyi ta Veneciyi cya zbroya shvidko poshirilasya po vsij Italiyi i Franciyi a potim polyubilasya zhitelyam nimeckih mist de yiyi she nazivali volovij yazik Chinkueda Chinkvedeya maye kilka harakternih osoblivostej yaki vidilyayut yiyi sered inshih vidiv zbroyi Yiyi le zo sho maye shiroku osnovu zvidti i pohodit yiyi nazva p yat palciv rizko zvuzhuyetsya do vistrya She odniyeyu harakternoyu osoblivistyu ye yiyi velika vaga Lezo chasto malo kilka doliv Garda yiyi bula zignuta do vistrya Deyaki chinkvedeyi mayut duzhe malenki rozmiri z dovzhinoyu leza tilki 15 sm inshi kindzhali bilshi vzhe z 20 santimetrovim klinkom ale osnovna chastka cih starovinnih italijskih kindzhaliv maye velicheznij znachnij klinok do 45 sm shirinoyu v misci z yednannya z rukiv yam priblizno u 9 abo 10 sm Duzhe chasto chinkueda mala klinok sho prohodiv voronuvannya z protravlenim malyunkom i prikrashenij pozolotoyu Chinkueda ostatochno vijshla z vikoristannya v drugij polovini XVI st v zv yazku z shirokim rozpovsyudzhennyam sered dvoryan shpag a sered prostogo narodu prostih kindzhaliv Div takozhBebut KopisDzherela Arhiv originalu za 17 lyutogo 2020 Procitovano 2 lyutogo 2020 Arhiv originalu za 23 listopada 2017 Procitovano 22 listopada 2017 Carlquist Gunnar red 1937 Svensk uppslagsbok Bd 20 Malmo Svensk Uppslagsbok AB sid 1101 Slovar spravochnik Chinkueda M C Costa Antonio Luiz 2015 Armas Brancas Lancas Espadas Macas e Flechas Como Lutar Sem Polvora Da Pre Historia ao seculo XXI Sao Paulo Draco p 73 176 paginas Chinkueda