Ця стаття є сирим з іншої мови. Можливо, вона створена за допомогою машинного перекладу або перекладачем, який недостатньо володіє обома мовами. (жовтень 2019) |
«Червона загроза» (англ. Red Scare) — існувала в першій половині XX століття антикомуністична ідеологія, згідно з якою жовтневий переворот 1917 року в Росії міг би спричинити загрозу настання світового комунізму за рахунок свого повтору в інших країнах. Найбільшого поширення набула в США, де розділяють два етапи боротьби з «червоною загрозою»: 1917 — 1920 роки й післявоєнний період з кінця 1940-х років до кінця 1950-х.
Перша «Червона загроза» (1917—1920)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUwTDBOdmJXVmZkVzUwYjE5dFpTVXlRMTk1WlY5dmNIQnlaWE4wTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxRGIyMWxYM1Z1ZEc5ZmJXVWxNa05mZVdWZmIzQndjbVZ6ZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Уперше вираз «Червона загроза» з'явилося під час Першої світової війни, в якій США брали участь в 1917—1918 роках. Усвідомлення загрози, яку несе комунізм Америці, посилилося через масового насильства в Росії під час Громадянської війни. Історик Левін Б. Мюррей характеризує першу «Червону загрозу» як «загальнонаціональну істерію, спрямовану проти радикалів, істерію, спровоковану страхом перед неминучою більшовицькою революцією, яка знищить власність, церква, будинок, шлюб, цивільні права та американський спосіб життя» .
Ще в 1903 році в США приймається закон «Про виключення анархістів» ([en]), який передбачав депортації іммігрантів, які симпатизують анархістським ідеям. У 1918 році цей закон доповнюється також законом «Про імміграцію» ([en]), який передбачав заборону в'їзду і депортацію негромадян, які «не вірять або протистоять будь-якому організованому уряду» ("who disbelieve in or are opposed to all organized government ").
16 травня 1918 року президент Вудро Вільсон підписує антиіммігрантський закон «Про підбурюванні до заколоту» ([en]), покликаний підтримати військові зусилля Сполучених Штатів в першій світовій війні, і забороняв образи уряду або армії Сполучених Штатів у воєнний час. Поштою також дозволялося не доставляти адресатам листи, що містять такі образи. Крім тюремного ув'язнення і значних штрафів, закон також передбачав депортації небажаних іммігрантів.
Крім того, в зв'язку з вступом США у війну в 1917 році приймається закон «Про шпигунство» ([en]), відповідно до якого влітку 1918 року за виступи проти призову в збройні сили був засуджений на 10 років тюремного ув'язнення Юджин Дебс, п'ятиразовий кандидат на пост президента США. Після відбуття 3 років ув'язнення був звільнений на Різдво 1921 року.
Відповідно до того ж законом було засуджено до депортації анархісти Емма Гольдман та Олександр Беркман.
У 1919 — 1920 ряд штатів приймають закони про заборону виправдань насильства заради соціальних змін. У 1920 році з нижньої палати законодавчих зборів штату Нью-Йорк 140 голосами проти 6 виключаються п'ятеро законно обраних соціалістів за звинуваченням в тому, що вони обрані «на платформі, яка суперечить інтересам штату Нью-Йорк і Сполучених Штатів».
24 штату прийняли закони про заборону на своїх територіях червоних прапорів. Разом з тим, штат Огайо зробив виняток для вимпелів коледжів, Вісконсін — для історичних музеїв, Міннесота — для залізниць і попереджень про небезпеку на автомагістралях.
6 штатів ще до 1919 року прийняли свої власні варіанти федерального закону «Про підбурюванні до заколоту», в 1919—1920 подібні закони приймаються ще в 20 штатах, і, в ряді випадків, також окремими містами (наприклад, в одному тільки штаті Вашингтон таких міст налічувалося до 20). Подібні закони носили, як правило, назва «анти-синдикалістських», і оголошували злочинними, зокрема, загальні страйки.
У 1919—1920 роках агенти генерального прокурора США Палмера впроваджуються в ряд радикальних організацій, і в 1920 році Едгар Гувер виступає з попередженням про нібито плановане радикалами на 1 травня 1920 року поваленні уряду США. Після того, як ніяких виступів радикалів не відбулося, преса почала практично одностайно знущатися над «галюцинаціями» Палмера, і загальний психоз зійшов нанівець.
За підсумками першої «Червоної загрози» відбулося зменшення числа членів Комуністичної партії США і аналогічних партій на 80 %.
Одним з основних наслідків «Червоної загрози» стала масова анти-іммігрантська ксенофобія, заснована на страху народжених в США громадян (так званих «корінних» — «nativists») перед тим, що існувала раніше політика необмеженої імміграції в кінцевому підсумку призведе до руйнування традиційної американської ідентичності («американський спосіб життя»). Страхи «корінних» американців концентруються на анархістів, в 1901 році вбили 25-го президента США Вільяма Мак-Кінлі, і на радикальній профспілці Індустріальні робітники світу, що проголосила своєю метою «оволодіння засобами виробництва» і «знищення системи найманої праці».
Перша помітна спроба будь-яким чином обмежити еміграцію в США приймається (якщо не брати до уваги заборони на імміграцію китайців, ухваленої раніше — див. Акт про виключення китайців 1882 року) в 1917 році з обмеженням в'їзду осіб з «Азіатської забороненої зони», для іммігрантів з Європи був заборонений в'їзд осіб, що не вміли читати. У 1921—1924 роках вперше вводиться квотування імміграції в США. Разом з тим обмеження імміграції мали виразний расовий мотив, і мали на меті боротьби зі зміною вже існуючих пропорцій серед населення США. Імміграція громадян ряду країн Південно-Східної Азії заборонялася зовсім, вже в'їхали іммігрантам заборонялася натуралізація, а для країн Латинської Америки взагалі не було виділено ніяких квот.
86 % з 155 тисячною квоти 1924 року був виділено на країни Північної Європи, в першу чергу — Німеччина, Британія та Ірландія, в подальшому Північна Європа продовжувала зберігати цю перевагу, тоді як еміграція з країн Східної та Південної Європи сильно скоротилася. Італійська імміграція була різко обмежена від 200 000 чоловік в рік до тільки 4000. Так само різко падає єврейська імміграція, так як більшість євреїв прибувало з країн, які отримали дуже малі квоти — Польща, Радянський Союз, Румунія та інші. Якщо в період 1881—1923 в США прибуло близько 2 500 000 євреїв, то за 1924—1933 — всього близько 30 000 — 40 000.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTh6THpNMEwxTjBaWEJmWW5sZmMzUmxjRjluY21WbGJtVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
</br> November 1, 1919
19 вересня 1918 року розпочинає роботу Комісія Оверман під головуванням демократичного сенатора від штату Північна Кароліна Лі Слейтера Оверман. Комісія Оверман стала предтечею маккартистського " Комісії з розслідування антиамериканської діяльності ", і отримала від Сенату Сполучених Штатів завдання розслідувати німецьку, більшовицьку та іншу «антиамериканську діяльність», а також можливі наслідки впровадження більшовизму в США.
У червні 1919 року Комісія Оверман опублікувала свій фінальний звіт довжиною 35000 слів. За висновками комісії, в разі заміни в США капіталізму на комунізм результатом повинні стати злидні, голод, масові конфіскації і терор. За результатами розслідування комісія звинуватила ряд пов'язаних з Німеччиною організацій в Америці (Національний Німецько-Американський Альянс та інші) в спробі захопити контроль над американською пресою, виборами і громадською думкою.
Основним висновком Комісії Оверман стала рекомендація депортувати зі Сполучених Штатів радикально налаштованих іммігрантів, посилити контроль над оборотом вибухових речовин, і за публікаціями на іноземних мовах.
Теракти в квітні і червні 1919 року. Зіткнення 1 травня 1919 року
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE0TDFCaGJHMWxjbDlDYjIxaWFXNW5MbXB3Wnk4eU1EQndlQzFRWVd4dFpYSmZRbTl0WW1sdVp5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У квітні 1919 був розкритий широкомасштабну змову з розсилкою поштою 36 вибухових зарядів. У числі одержувачів значилися імміграційні чиновники, верховний суддя Олівер Уенделл Холмс, голова сенатської комісії з досліджень більшовизму, генеральний прокурор, ряд бізнесменів (зокрема, Джон Д. Рокфеллер), а також польовий агент ФБР Р. В. Фінч. Частина бомб була приурочена до дня праці 1 травня, і призначалися, зокрема, для мера Сіетла Гансона, який активно боровся зі загальним страйком в цьому місті. Ця бомба прибула занадто рано, Хансон не постраждав. Інша бомба була відправлена 29 квітня, і призначалася для прихильника Закону «Про виключення анархістів» 1903 роки (що передбачав депортацію іммігрантів, запідозрених у «анархізм»), сенатора від штату Джорджія Томаса В. Хардвік. Під час вибуху були поранені його дружина і домробітниця. 30 квітня працівники пошти виявили 16 інших бомб в посилках різним адресатам в Нью-Йорку, і перервали їх доставку. В інші дні було виявлено ще 12 інших бомб.
Із закінченням Першої світової війни 11 листопада 1918 року, в березні-травні 1919 року американські ветерани засновують правоконсервативну патріотичну організацію Американський легіон, яка вже в листопаді проводить свій перший національний з'їзд. Легіонери виганяють «воббліс» (членів радикального профспілки Індустріальні робітники світу) з міста Централія, штат Вашингтон, в ході зіткнень легіонерів з озброєними робітниками загинуло три людини, одного робітника лінчували на місці. У штаті Західна Вірджинія поліція змусила 118 «воббліс» цілувати американський прапор.
1 травня 1919 пройшли масові робочі демонстрації. Демонстрація в Бостоні не отримала офіційного дозволу, і була розігнана поліцією, причому один поліцейський загинув, 116 соціалістів заарештовані. Натовп атакував передбачувану штаб-квартиру соціалістів, причому жоден нападник не був заарештований. У Нью-Йорку солдати спалили видрукувані соціалістичні матеріали, і змусили іммігрантів співати патріотичний американський гімн.
Найсерйозніші зіткнення пройшли в Клівленді. Конфлікт між соціалістами і легіонерами призвів до жертв: двоє вбитих і четверо поранених. Поліція відновила порядок за допомогою важкої техніки, заарештувавши 106 осіб. Міська преса звернула увагу, що тільки 8 осіб з числа заарештованих народилися в США.
У червні 1919 року відбулася нова серія розсилок бомб поштою. 2 червня в один і той же час пролунали вибухи в восьми різних містах. Однією з цілей став генеральний прокурор Палмер, чий будинок в федеральному окрузі Колумбія був підірваний. Людина, яка скоїла замах, загинув під час вибуху; залишилися свідоцтва, що він був італійцем, які проживали в Філадельфії.
Після теракту генеральний прокурор Палмер провів рейди, які представляли собою масові арешти і депортації іммігрантів, підозрюваних в приналежності до лівих угрупованнями і радикалізмі. Були проведені арешти від 4 до 10 тис. чол. Операцією керував Едгар Гувер, якому тоді було 24 роки. Багатьом заарештованим не був наданий доступ до адвоката під час допиту, ряд осіб були побиті під час арешту і під час допитів.
Газета «Вашингтон Пост» назвала подію «не варто втрачати час на плач щодо порушень свободи, від якого волосся стає дибки», а «Нью-Йорк Таймс» назвала сліди побиття «сувенірами нової політики федеральних агентів по відношенню до червоних». Ці дії зустріли опозицію в особі 12 високопоставлених юристів, в тому числі 4 суддів Верховного Суду, що склали доповідь «про незаконні дії департаменту юстиції Сполучених Штатів», в якому було зазначено на порушення 4-й, 5-й, 6-й і 8- й поправок до Конституції. Палмер повідомив про плановане на 1 травня 1920 року антиурядовій змові, однак ця дата пройшла без будь-яких пригод. Підстави для депортації були знайдені тільки для 600 осіб з тисяч заарештованих.
Результатом став спалах ксенофобії в американському суспільстві, спрямована також на різні угруповання радикальних анархістів, найчастіше складалися з недавніх іммігрантів. Під прицілом опинився також профспілка Індустріальні робітники світу, який провів в 1919 році сотні загальнонаціональних страйків. Консервативна преса називала їх «злочинами проти суспільства» і «змовами з метою встановити комунізм». У 1919—1920 кілька штатів вводять закони проти «кримінальних профспілок».
В Протягом 1919 року Сполучені Штати стрясає цілий ряд страйків, в тому числі і кілька великих. Згідно з даними дослідника Андре Каспі, в 1919 році в США проходить 3630 страйків, в яких беруть участь до 4 160 осіб. (уточнити цифри)
У січні 1919 року страйкують докери Нью-Йорка і робочі легкої промисловості, які вимагали 44-годинного робочого тижня, і підвищення заробітної плати на 15 %.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkwTDBOdmJXbHVaMTl2ZFhSZmIyWmZkR2hsWDNOdGIydGxMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFEYjIxcGJtZGZiM1YwWDI5bVgzUm9aVjl6Ylc5clpTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
6-11 лютого 1919 року триватиме загальна страйк в Сіетлі, в тому числі за участю профспілок Індустріальні робітники світу і Американська федерація праці. Мер Сіетла Хансон порівняв страйк з «революцією в Петрограді», 39 профспілкових діячів ІРМ були арештовані, як «анархісти». Газета «Чикаго Трибюн» назвала страйк «марксистським» «кроком з Петрограда в Сіеттл».
Також в лютому проходить страйк до 86000 робочих боєнь, в березні страйкують працівники громадського транспорту штату Нью-Джерсі, в липні — працівники тютюнових фабрик Нью-Йорка, в серпні — залізничники штату Вашингтон і актори Нью-Йорка, і так далі.
Найбільш вражаючим ударом по громадському порядку стала вереснева страйк поліцейських в місті Бостон. 15 серпня поліцейські утворили власну профспілку, що приєднався в Американської Федерації Праці. 9 вересня 1919 року, приблизно тисяча поліцейських із загального числа півтори тисячі почали страйк, вимагаючи підвищення заробітної плати, яка ніяк не змінилася за час війни, тоді як ціни зросли в середньому в два рази. Шеф місцевої поліції Едвард Аптон Кертіс відкинув право поліцейських на профспілки, «призвідники» зазнали адміністративним стягненням, проте страйк все ж почалася.
Бостон охопила масова паніка. Незабаром починаються масові грабежі, городяни починають озброюватися і організовувати загони самооборони. 10 вересня губернатор штату Массачусетс вводить в місто підпорядковувалися йому частини національної гвардії штату, проходять зіткнення національних гвардійців з мародерами, причому було двоє загиблих. 11-12 вересня порядок був відновлений. Преса назвала страйкуючих поліцейських «дезертирами» і «агентами Леніна».
22 вересня розпочинається страйк робітників металургійної промисловості, які працювали в корпорації US Steel, умови праці в якій були особливо важкими. У містах Хоумстед, Нью-Касл, Буффало проходять зіткнення робочих із заводською охороною. За даними профспілки, в цілому страйк охопив до 280 тис. Робітників з 350 тис. 29 вересня страйк перекидається на сталеливарну корпорацію Bethlehem Steel, у ній беруть участь до 25 % її робітників. Остаточно страйку металургів завершуються 9 січня 1920 року.
1 листопада розпочинається страйк шахтарів, які вимагали шестигодинного робочого дня, п'ятиденного тижня, підвищення заробітної плати на 60 %. Складність положення шахтарів полягала також і в тому, що їм заборонялися страйки у воєнний час; тоді як війна закінчилася 11 листопада 1918 року, уряд Сполучених Штатів через рік все ще не скасував воєнний стан.
Результатом стала серія законів про імміграцію та закликах до насильницької зміни існуючого ладу. За словами Давида Д. Коула «федеральний уряд депортує радикальних іммігрантів за їх виступи або за їх зв'язку, не роблячи особливої різниці між реальними загрозами і ідеологічними противниками».
Расові бунти 1919 роки («Червоне літо»)
Участь США у Першій світовій війні супроводжувалася масової мобілізацією чоловіків, і різким падінням імміграції з Європи. В результаті промислові міста Півночі і Середнього Заходу починають відчувати брак робочих рук, який поступово заповнюється масовим залученням негрів з Півдня. До 1919 року мігрують до 500 тис. негрів, які як займають нові робочі місця, так і, в деяких випадках, використовуються в якості штрейкбрехерів. Загострення підозрілості білих робітників призводить до вибуху внаслідок непродуманої швидкої демобілізації та скасування обмежень цін воєнного часу. Результатом стає різке загострення конкуренції за робочі місця і інфляція.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTlsTDJVM0wwRlNYMlZzWVdsdVpWOXlhVzkwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Згідно зі звітом співробітника Департаменту Праці Сполучених Штатів доктора Джорджа Е. Хайнса, влітку-восени 1919 року було зафіксовано 38 окремих бунтів, в яких білі нападали на чорних. Згідно з цим звітом, в період 1 січня — 14 вересень 1919 року, принаймні 43 негра були лінчовані, з них 16 повішені, а решта застрелені. Вперше в історії расових зіткнень в США відзначені спроби негрів організувати загони самооборони.
Впливова газета Нью-Йорк Таймс влітку 1919 року звинувачує в насильстві радикальний профспілка Індустріальні робітники світу, більшовизм і «інші екстремістські радикальні рухи». У жовтні газета звинувачує радикалів у веденні серед чорного співтовариства «більшовицької пропаганди», «розповсюджує доктрини Леніна і Троцького».
- 10 травня 1919 вводиться військовий стан в місті Чарльстон, штат Південна Кароліна. Бунт був піднятий білими моряками флоту США, які вбили трьох негрів. П'ять білих і вісімнадцять чорних поранені.
- На початку липня бунт в місті Лонгвью, штат Техас призвів до загибелі чотирьох осіб, і знищення місцевого чорного гетто.
- 3 липня чорні солдати сегрегованого 10-го кавалерійського полку були атаковані місцевою поліцією в місті Бізбі, штат Аризона.
- У липні в місті Вашингтон, округ Колумбія, поширилися чутки про арешт негра за зґвалтування. Чутки вилилися в чотири дні вуличного насильства, що супроводжувався нападами білих (багато в військовій формі) на випадкових негрів на вулиці, інших негрів натовп витягала з машин. Після відмови поліції втрутитися почалися зіткнення білих з чорними загонами самооборони, в результаті чого в місто довелося вводити війська. До кінця заворушень загинуло десять білих, включаючи двох поліцейських, і п'ятеро чорних.
- У місті Норфолк, штат Вірджинія, білі атакували чорних ветеранів. Принаймні шість осіб застрелені, порядок відновлений за допомогою морської піхоти і військового флоту.
- 27 липня починаються найбільш важкі расові зіткнення 1919 року, мали місце в місті Чикаго. Білі виявили чорну молодь, яка порушила кордон сегрегованих пляжів на озері Мічиган, і заплив на пляжі, зарезервовані тільки для білих. Кілька порушників були втоплені. Після відмови поліції втрутитися почався бунт чорної молоді Чикаго, який тривав 13 днів. Серед білих особливу активність проявили ірландці, чия територія безпосередньо межувала з чорним гетто. До моменту закінчення заворушень загинуло 23 чорних і 15 білих, 537 людей поранено, зруйновано будинки 1000 чорних сімей.
- У серпні почався бунт в місті Ноксвілль, штат Теннесі, після того, як мулат Моріс Майес був запідозрений у вбивстві білої жінки. Натовп в 10 000 білих, підірвавши двері динамітом, взяла штурмом міську в'язницю в пошуках підозрюваного і, не знайшовши його, звільнила 16 білих, захопивши при цьому зброю і конфіскований алкоголь. Розгромивши в'язницю, натовп попрямував в пошуках Майес в місцевий чорний район, де почалися перестрілки білих з чорними. Акти насильства тривали протягом дня, причому двоє чорних були вбиті на вокзалі, коли намагалися втекти з міста. Бунт був придушений Національною гвардією.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlptTDA5dFlXaGhYMk52ZFhKMGFHOTFjMlZmYkhsdVkyaHBibWN1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFU5dFlXaGhYMk52ZFhKMGFHOTFjMlZmYkhsdVkyaHBibWN1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
- В кінці вересні натовп в 4000 білих в місті Омаха, штат Небраска зажадала від поліції видати Уілла Брауна, чорного, підозрюваного в зґвалтуванні білої жінки. Поліцейські спробували розсіяти натовп водою з брандспойтів, але їх закидали цеглою, розбивши всі стекла в будівлі суду. Спалено будівлю суду, підозрюваний був лінчований натовпом, його тіло спалено, після чого натовп розсіявся по місту, захопивши зброю, а також нападаючи на поліцейських і негрів. Сім поліцейських отримали легкі вогнепальні поранення. Крім того, натовп захопив мера Едварда Сміта, перевернувши при цьому поліцейський автомобіль, і спробував повісити його. Мер був звільнений поліцією, і провів в госпіталі кілька днів. Сам бунт на наступний день був придушений федеральними військами.
- Останній бунт стався 1 жовтня в місті Ілейн, штат Арканзас. В ході зіткнень загинуло від 100 до 200 чорних, і п'ятеро білих. Місцева влада і місцева преса звинуватила чорних в намірі організувати «соціалістичну» профспілку і влаштувати масову різанину білого населення. 12 чорних були засуджені до смертної кари і 79 до тюремного ув'язнення до 21 років, проте згодом ці вироки були скасовані верховним судом США.
Депортації. «Радянський ковчег»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelppTDFWVFFWUmZRblZtYjNKa0xtcHdaeTgwTURCd2VDMVZVMEZVWDBKMVptOXlaQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkxTDBKMVptOXlaRjl3WVhOelpXNW5aWEp6TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxQ2RXWnZjbVJmY0dGemMyVnVaMlZ5Y3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
21 грудня 1919 року уряд США депортував 249 осіб на кораблі «Буфорд», який преса назвала «Радянським ковчегом». З цих 249 чоловік 199 були заарештовано 7 листопада 1919 року на час «рейдів Палмера». В цілому, депортовано було, на «Буфорді», і іншими способами, 351 чоловік, всі — недавні іммігранти, які не мали громадянства.
180 осіб належали до анархістського «Союзу російських робітників» [en], який був однією з основних цілей «рейдів Палмера». Газета New York Times заявила, що в цій організації є «500 російських червоних», які є «агентами, що поширюють більшовизм в Сполучених Штатах».
Відправлення з США «радянського ковчега» супроводжувалася масовою істерією в пресі. Газета New York Sun оголосила його пасажирів «змовниками всіх мастей», Boston Transcript назвав цю депортацію настільки ж знаменної, як і подорож Колумба. New York Times заявила, що депортовані «зловжили гостинністю» Сполучених Штатів, і "[замість того,] щоб віддячити Сполучені Штати, які надали їм можливості, рівність і свободу, вони намагалися знищити можливості інших, рівність і свободу. Тепер американці дізналися іноземців-революціонерів ". За заявою Los Angeles Times:
|
Анархістка Емма Гольдман неодноразово заарештовували за «заклики до заколоту», і протести проти призову, Олександр Беркман був засуджений на 14 років тюремного ув'язнення за спробу вбивства промислового капіталіста Генрі Клея Фріка після страйку 1892 року. У 1917 році повторно заарештований за спільні з Еммою Гольдман виступу проти призову.
Сам капітан «Буфорда» не знав місця призначення, і розкрив запечатані накази з його вказівкою тільки через 24 години після відплиття. Пасажири корабля фактично перебували на становищі ув'язнених; для їх охорони був розміщений загін з 58 морських піхотинців з 4 офіцерами, а екіпажу видані пістолети.
«Буфорд» зупинився в Кілі, де взяв на борт німецького офіцера для проходу через що залишилися після війни мінні поля Північного моря. 16 січня 1920 корабель прибув в фінський порт Ханко, звідки під охоронною «білофінів» перепроваджені в Териоки. 19 січня депортовані були проведені по льоду річки Сестри в зруйнований війною Белоостров, де з тріумфом зустріли більшовиками, і перевезені в Петроград.
Подальша їх доля виявилася складною. Емма Гольдман та Олександр Беркман їхали в Радянську Росію з самими райдужними надіями, проте після прибуття переконалися, що шляхи більшовиків і анархістів вже давно розійшлися.
Друга «Червона загроза» (1947—1957)
Друга «Червона загроза» характеризувалася страхом перед шпигунством комуністів і була викликана появою комуністичних держав в Східній Європі , блокадою Західного Берліна (1948 — 1949), громадянською війною в Китаї (1949) і Корейською війною (1950 — 1953 рр.). Ці побоювання вилилися в занесення в чорні списки, арешти і депортації осіб, підозрюваних в симпатіях до комунізму.
Передумови
Колишні члени Компартії США і агенти радянської розвідки Елізабет Бентлі і Уеттейкер Чамберс виступили із заявами про активне проникнення радянських агентів і осіб, які симпатизують комунізму, в різні урядові установи США під час і після закінчення Другої світової війни. Ці заяви були сприйняті як доказ активної радянської та комуністичної інфільтрації в американський уряд. Поява атомної бомби у Радянського Союзу породила страх перед можливою ядерною атакою на США і перед Комуністичною партією США. Арешт влітку 1950 року подружжя Розенберг, що працювало на радянську розвідку комуністів, привернув увагу американської громадськості до їхньої справи. Антикомунізм підтримувався прикладами з історії та повсякденному житті СРСР і Китаю, в яких американці бачили свідчення руйнівну роль комунізму. Особлива увага зосереджувалася на сталінських репресіях і таборах примусової праці ГУЛАГу.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpoTDBwdmMyVndhRjlOWTBOaGNuUm9lUzVxY0djdk1UUXpjSGd0U205elpYQm9YMDFqUTJGeWRHaDVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Завдяки Великій депресії комунізм став привабливою ідеологією для багатьох американців, особливо в інтелектуальному і в робочому середовищі. На піку своєї популярності в 1939 Компартія США налічувала 50 тис. членів. Зі вступом у війну в 1940 Конгрес прийняв «Акт Сміта», який зробив незаконним членство в політичних групах, які виступали за насильницьку зміну існуючого ладу, і зажадав від іноземців реєстрації в федеральному уряді. Цей закон був спрямований не тільки проти Компартії, але також проти «Німецько-Американського Бунда» і проти американців японського походження в цілому. З початком німецького вторгнення в СРСР Компартія змінила свою позицію з анти- на провоенную. Поки США і СРСР були союзниками, Компартія США виступала проти страйків і підтримувала американські військові зусилля. Голова Компартії Ерл Браудер висунув гасло «Комунізм — це американізм двадцятого століття». У той же час троцькістська Соціалістична Робітнича Партія виступала проти війни і підтримувала страйки, в тому числі в оборонній промисловості. Ряд членів УРП були засуджені відповідно до «Акту Сміта», в той час як Компартія таким санкціям не зазнала.
У 1947 Гаррі Трумен підписав Указ № 9835, який створив «Програму перевірки лояльності федеральних співробітників». Ця програма заснувала комітети з розслідування і звільнень співробітників в Вас виникли сумніви щодо їх лояльності. Комісія з розслідування антиамериканської діяльності (англ. House Committee on Un-American Activities, (HUAC)) і сенатські підкомітети, які в 1953 очолив сенатор Джозеф Маккарті, почали розслідування щодо справжніх або підозрюваних американських комуністів і їх ролі, справжньою або уявної, в шпигунстві, пропаганді і підривної діяльності.
Друга «Червона загроза» протікала на тлі розпочатої гонки ядерних озброєнь, що спричинило за собою помітні наслідки для американського способу життя: різко зросла популярність домашніх притулків на випадок ядерної атаки, регулярно проводилися навчальні тривоги в школах і університетах. Починаючи з 1950-х років зросла популярність наукової фантастики. Багато трилери і фантастичні фільми цього періоду експлуатували тему жахливого, нелюдського ворога, який планував проникнути в суспільство і знищити американський спосіб життя. Антикомунізм вплинув навіть на спорт; команда «Червоні Цинциннаті» (англ. Cincinnati Reds) тимчасово змінила свою назву на «червононога Цинциннаті» (англ. Cincinnati Redlegs), щоб уникнути асоціацій з комунізмом.
Див. також
- маккартизм
- Попутник (жаргон)
- корисний ідіот
Примітки
Murray_B._Levin,_Political_Hysteria_in_America1971
Бібліографія
- Levin, Murray B. Political Hysteria in America: The Democratic Capacity for Repression. — Basic Books, 1971. — ISBN 0-465-05898-1.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya ye sirim perekladom z inshoyi movi Mozhlivo vona stvorena za dopomogoyu mashinnogo perekladu abo perekladachem yakij nedostatno volodiye oboma movami Bud laska dopomozhit polipshiti pereklad zhovten 2019 Chervona zagroza angl Red Scare isnuvala v pershij polovini XX stolittya antikomunistichna ideologiya zgidno z yakoyu zhovtnevij perevorot 1917 roku v Rosiyi mig bi sprichiniti zagrozu nastannya svitovogo komunizmu za rahunok svogo povtoru v inshih krayinah Najbilshogo poshirennya nabula v SShA de rozdilyayut dva etapi borotbi z chervonoyu zagrozoyu 1917 1920 roki j pislyavoyennij period z kincya 1940 h rokiv do kincya 1950 h Persha Chervona zagroza 1917 1920 Politichna karikatura 1919 r Yevropejskij anarhizm namagayetsya znishiti amerikansku svobodu Upershe viraz Chervona zagroza z yavilosya pid chas Pershoyi svitovoyi vijni v yakij SShA brali uchast v 1917 1918 rokah Usvidomlennya zagrozi yaku nese komunizm Americi posililosya cherez masovogo nasilstva v Rosiyi pid chas Gromadyanskoyi vijni Istorik Levin B Myurrej harakterizuye pershu Chervonu zagrozu yak zagalnonacionalnu isteriyu spryamovanu proti radikaliv isteriyu sprovokovanu strahom pered neminuchoyu bilshovickoyu revolyuciyeyu yaka znishit vlasnist cerkva budinok shlyub civilni prava ta amerikanskij sposib zhittya She v 1903 roci v SShA prijmayetsya zakon Pro viklyuchennya anarhistiv en yakij peredbachav deportaciyi immigrantiv yaki simpatizuyut anarhistskim ideyam U 1918 roci cej zakon dopovnyuyetsya takozh zakonom Pro immigraciyu en yakij peredbachav zaboronu v yizdu i deportaciyu negromadyan yaki ne viryat abo protistoyat bud yakomu organizovanomu uryadu who disbelieve in or are opposed to all organized government 16 travnya 1918 roku prezident Vudro Vilson pidpisuye antiimmigrantskij zakon Pro pidburyuvanni do zakolotu en poklikanij pidtrimati vijskovi zusillya Spoluchenih Shtativ v pershij svitovij vijni i zaboronyav obrazi uryadu abo armiyi Spoluchenih Shtativ u voyennij chas Poshtoyu takozh dozvolyalosya ne dostavlyati adresatam listi sho mistyat taki obrazi Krim tyuremnogo uv yaznennya i znachnih shtrafiv zakon takozh peredbachav deportaciyi nebazhanih immigrantiv Krim togo v zv yazku z vstupom SShA u vijnu v 1917 roci prijmayetsya zakon Pro shpigunstvo en vidpovidno do yakogo vlitku 1918 roku za vistupi proti prizovu v zbrojni sili buv zasudzhenij na 10 rokiv tyuremnogo uv yaznennya Yudzhin Debs p yatirazovij kandidat na post prezidenta SShA Pislya vidbuttya 3 rokiv uv yaznennya buv zvilnenij na Rizdvo 1921 roku Vidpovidno do togo zh zakonom bulo zasudzheno do deportaciyi anarhisti Emma Goldman ta Oleksandr Berkman U 1919 1920 ryad shtativ prijmayut zakoni pro zaboronu vipravdan nasilstva zaradi socialnih zmin U 1920 roci z nizhnoyi palati zakonodavchih zboriv shtatu Nyu Jork 140 golosami proti 6 viklyuchayutsya p yatero zakonno obranih socialistiv za zvinuvachennyam v tomu sho voni obrani na platformi yaka superechit interesam shtatu Nyu Jork i Spoluchenih Shtativ 24 shtatu prijnyali zakoni pro zaboronu na svoyih teritoriyah chervonih praporiv Razom z tim shtat Ogajo zrobiv vinyatok dlya vimpeliv koledzhiv Viskonsin dlya istorichnih muzeyiv Minnesota dlya zaliznic i poperedzhen pro nebezpeku na avtomagistralyah 6 shtativ she do 1919 roku prijnyali svoyi vlasni varianti federalnogo zakonu Pro pidburyuvanni do zakolotu v 1919 1920 podibni zakoni prijmayutsya she v 20 shtatah i v ryadi vipadkiv takozh okremimi mistami napriklad v odnomu tilki shtati Vashington takih mist nalichuvalosya do 20 Podibni zakoni nosili yak pravilo nazva anti sindikalistskih i ogoloshuvali zlochinnimi zokrema zagalni strajki U 1919 1920 rokah agenti generalnogo prokurora SShA Palmera vprovadzhuyutsya v ryad radikalnih organizacij i v 1920 roci Edgar Guver vistupaye z poperedzhennyam pro nibito planovane radikalami na 1 travnya 1920 roku povalenni uryadu SShA Pislya togo yak niyakih vistupiv radikaliv ne vidbulosya presa pochala praktichno odnostajno znushatisya nad galyucinaciyami Palmera i zagalnij psihoz zijshov nanivec Za pidsumkami pershoyi Chervonoyi zagrozi vidbulosya zmenshennya chisla chleniv Komunistichnoyi partiyi SShA i analogichnih partij na 80 Odnim z osnovnih naslidkiv Chervonoyi zagrozi stala masova anti immigrantska ksenofobiya zasnovana na strahu narodzhenih v SShA gromadyan tak zvanih korinnih nativists pered tim sho isnuvala ranishe politika neobmezhenoyi immigraciyi v kincevomu pidsumku prizvede do rujnuvannya tradicijnoyi amerikanskoyi identichnosti amerikanskij sposib zhittya Strahi korinnih amerikanciv koncentruyutsya na anarhistiv v 1901 roci vbili 25 go prezidenta SShA Vilyama Mak Kinli i na radikalnij profspilci Industrialni robitniki svitu sho progolosila svoyeyu metoyu ovolodinnya zasobami virobnictva i znishennya sistemi najmanoyi praci Persha pomitna sproba bud yakim chinom obmezhiti emigraciyu v SShA prijmayetsya yaksho ne brati do uvagi zaboroni na immigraciyu kitajciv uhvalenoyi ranishe div Akt pro viklyuchennya kitajciv 1882 roku v 1917 roci z obmezhennyam v yizdu osib z Aziatskoyi zaboronenoyi zoni dlya immigrantiv z Yevropi buv zaboronenij v yizd osib sho ne vmili chitati U 1921 1924 rokah vpershe vvoditsya kvotuvannya immigraciyi v SShA Razom z tim obmezhennya immigraciyi mali viraznij rasovij motiv i mali na meti borotbi zi zminoyu vzhe isnuyuchih proporcij sered naselennya SShA Immigraciya gromadyan ryadu krayin Pivdenno Shidnoyi Aziyi zaboronyalasya zovsim vzhe v yihali immigrantam zaboronyalasya naturalizaciya a dlya krayin Latinskoyi Ameriki vzagali ne bulo vidileno niyakih kvot 86 z 155 tisyachnoyu kvoti 1924 roku buv vidileno na krayini Pivnichnoyi Yevropi v pershu chergu Nimechchina Britaniya ta Irlandiya v podalshomu Pivnichna Yevropa prodovzhuvala zberigati cyu perevagu todi yak emigraciya z krayin Shidnoyi ta Pivdennoyi Yevropi silno skorotilasya Italijska immigraciya bula rizko obmezhena vid 200 000 cholovik v rik do tilki 4000 Tak samo rizko padaye yevrejska immigraciya tak yak bilshist yevreyiv pribuvalo z krayin yaki otrimali duzhe mali kvoti Polsha Radyanskij Soyuz Rumuniya ta inshi Yaksho v period 1881 1923 v SShA pribulo blizko 2 500 000 yevreyiv to za 1924 1933 vsogo blizko 30 000 40 000 New York Evening Telegram lt br gt November 1 1919 19 veresnya 1918 roku rozpochinaye robotu Komisiya Overman pid golovuvannyam demokratichnogo senatora vid shtatu Pivnichna Karolina Li Slejtera Overman Komisiya Overman stala predtecheyu makkartistskogo Komisiyi z rozsliduvannya antiamerikanskoyi diyalnosti i otrimala vid Senatu Spoluchenih Shtativ zavdannya rozsliduvati nimecku bilshovicku ta inshu antiamerikansku diyalnist a takozh mozhlivi naslidki vprovadzhennya bilshovizmu v SShA U chervni 1919 roku Komisiya Overman opublikuvala svij finalnij zvit dovzhinoyu 35000 sliv Za visnovkami komisiyi v razi zamini v SShA kapitalizmu na komunizm rezultatom povinni stati zlidni golod masovi konfiskaciyi i teror Za rezultatami rozsliduvannya komisiya zvinuvatila ryad pov yazanih z Nimechchinoyu organizacij v Americi Nacionalnij Nimecko Amerikanskij Alyans ta inshi v sprobi zahopiti kontrol nad amerikanskoyu presoyu viborami i gromadskoyu dumkoyu Osnovnim visnovkom Komisiyi Overman stala rekomendaciya deportuvati zi Spoluchenih Shtativ radikalno nalashtovanih immigrantiv posiliti kontrol nad oborotom vibuhovih rechovin i za publikaciyami na inozemnih movah Terakti v kvitni i chervni 1919 roku Zitknennya 1 travnya 1919 roku Budinok generalnogo prokurora SShA Palmera poshkodzhenogo vibuhomuv 1919 roci U kvitni 1919 buv rozkritij shirokomasshtabnu zmovu z rozsilkoyu poshtoyu 36 vibuhovih zaryadiv U chisli oderzhuvachiv znachilisya immigracijni chinovniki verhovnij suddya Oliver Uendell Holms golova senatskoyi komisiyi z doslidzhen bilshovizmu generalnij prokuror ryad biznesmeniv zokrema Dzhon D Rokfeller a takozh polovij agent FBR R V Finch Chastina bomb bula priurochena do dnya praci 1 travnya i priznachalisya zokrema dlya mera Sietla Gansona yakij aktivno borovsya zi zagalnim strajkom v comu misti Cya bomba pribula zanadto rano Hanson ne postrazhdav Insha bomba bula vidpravlena 29 kvitnya i priznachalasya dlya prihilnika Zakonu Pro viklyuchennya anarhistiv 1903 roki sho peredbachav deportaciyu immigrantiv zapidozrenih u anarhizm senatora vid shtatu Dzhordzhiya Tomasa V Hardvik Pid chas vibuhu buli poraneni jogo druzhina i domrobitnicya 30 kvitnya pracivniki poshti viyavili 16 inshih bomb v posilkah riznim adresatam v Nyu Jorku i perervali yih dostavku V inshi dni bulo viyavleno she 12 inshih bomb Iz zakinchennyam Pershoyi svitovoyi vijni 11 listopada 1918 roku v berezni travni 1919 roku amerikanski veterani zasnovuyut pravokonservativnu patriotichnu organizaciyu Amerikanskij legion yaka vzhe v listopadi provodit svij pershij nacionalnij z yizd Legioneri viganyayut vobblis chleniv radikalnogo profspilki Industrialni robitniki svitu z mista Centraliya shtat Vashington v hodi zitknen legioneriv z ozbroyenimi robitnikami zaginulo tri lyudini odnogo robitnika linchuvali na misci U shtati Zahidna Virdzhiniya policiya zmusila 118 vobblis ciluvati amerikanskij prapor 1 travnya 1919 projshli masovi robochi demonstraciyi Demonstraciya v Bostoni ne otrimala oficijnogo dozvolu i bula rozignana policiyeyu prichomu odin policejskij zaginuv 116 socialistiv zaareshtovani Natovp atakuvav peredbachuvanu shtab kvartiru socialistiv prichomu zhoden napadnik ne buv zaareshtovanij U Nyu Jorku soldati spalili vidrukuvani socialistichni materiali i zmusili immigrantiv spivati patriotichnij amerikanskij gimn Najserjoznishi zitknennya projshli v Klivlendi Konflikt mizh socialistami i legionerami prizviv do zhertv dvoye vbitih i chetvero poranenih Policiya vidnovila poryadok za dopomogoyu vazhkoyi tehniki zaareshtuvavshi 106 osib Miska presa zvernula uvagu sho tilki 8 osib z chisla zaareshtovanih narodilisya v SShA U chervni 1919 roku vidbulasya nova seriya rozsilok bomb poshtoyu 2 chervnya v odin i toj zhe chas prolunali vibuhi v vosmi riznih mistah Odniyeyu z cilej stav generalnij prokuror Palmer chij budinok v federalnomu okruzi Kolumbiya buv pidirvanij Lyudina yaka skoyila zamah zaginuv pid chas vibuhu zalishilisya svidoctva sho vin buv italijcem yaki prozhivali v Filadelfiyi Pislya teraktu generalnij prokuror Palmer proviv rejdi yaki predstavlyali soboyu masovi areshti i deportaciyi immigrantiv pidozryuvanih v prinalezhnosti do livih ugrupovannyami i radikalizmi Buli provedeni areshti vid 4 do 10 tis chol Operaciyeyu keruvav Edgar Guver yakomu todi bulo 24 roki Bagatom zaareshtovanim ne buv nadanij dostup do advokata pid chas dopitu ryad osib buli pobiti pid chas areshtu i pid chas dopitiv Gazeta Vashington Post nazvala podiyu ne varto vtrachati chas na plach shodo porushen svobodi vid yakogo volossya staye dibki a Nyu Jork Tajms nazvala slidi pobittya suvenirami novoyi politiki federalnih agentiv po vidnoshennyu do chervonih Ci diyi zustrili opoziciyu v osobi 12 visokopostavlenih yuristiv v tomu chisli 4 suddiv Verhovnogo Sudu sho sklali dopovid pro nezakonni diyi departamentu yusticiyi Spoluchenih Shtativ v yakomu bulo zaznacheno na porushennya 4 j 5 j 6 j i 8 j popravok do Konstituciyi Palmer povidomiv pro planovane na 1 travnya 1920 roku antiuryadovij zmovi odnak cya data projshla bez bud yakih prigod Pidstavi dlya deportaciyi buli znajdeni tilki dlya 600 osib z tisyach zaareshtovanih Rezultatom stav spalah ksenofobiyi v amerikanskomu suspilstvi spryamovana takozh na rizni ugrupovannya radikalnih anarhistiv najchastishe skladalisya z nedavnih immigrantiv Pid pricilom opinivsya takozh profspilka Industrialni robitniki svitu yakij proviv v 1919 roci sotni zagalnonacionalnih strajkiv Konservativna presa nazivala yih zlochinami proti suspilstva i zmovami z metoyu vstanoviti komunizm U 1919 1920 kilka shtativ vvodyat zakoni proti kriminalnih profspilok V Protyagom 1919 roku Spolucheni Shtati stryasaye cilij ryad strajkiv v tomu chisli i kilka velikih Zgidno z danimi doslidnika Andre Kaspi v 1919 roci v SShA prohodit 3630 strajkiv v yakih berut uchast do 4 160 osib utochniti cifri U sichni 1919 roku strajkuyut dokeri Nyu Jorka i robochi legkoyi promislovosti yaki vimagali 44 godinnogo robochogo tizhnya i pidvishennya zarobitnoyi plati na 15 Stalevij strajk 1 zhovtnya 1919 roku 6 11 lyutogo 1919 roku trivatime zagalna strajk v Sietli v tomu chisli za uchastyu profspilok Industrialni robitniki svitu i Amerikanska federaciya praci Mer Sietla Hanson porivnyav strajk z revolyuciyeyu v Petrogradi 39 profspilkovih diyachiv IRM buli areshtovani yak anarhisti Gazeta Chikago Tribyun nazvala strajk marksistskim krokom z Petrograda v Siettl Takozh v lyutomu prohodit strajk do 86000 robochih boyen v berezni strajkuyut pracivniki gromadskogo transportu shtatu Nyu Dzhersi v lipni pracivniki tyutyunovih fabrik Nyu Jorka v serpni zaliznichniki shtatu Vashington i aktori Nyu Jorka i tak dali Najbilsh vrazhayuchim udarom po gromadskomu poryadku stala veresneva strajk policejskih v misti Boston 15 serpnya policejski utvorili vlasnu profspilku sho priyednavsya v Amerikanskoyi Federaciyi Praci 9 veresnya 1919 roku priblizno tisyacha policejskih iz zagalnogo chisla pivtori tisyachi pochali strajk vimagayuchi pidvishennya zarobitnoyi plati yaka niyak ne zminilasya za chas vijni todi yak cini zrosli v serednomu v dva razi Shef miscevoyi policiyi Edvard Apton Kertis vidkinuv pravo policejskih na profspilki prizvidniki zaznali administrativnim styagnennyam prote strajk vse zh pochalasya Boston ohopila masova panika Nezabarom pochinayutsya masovi grabezhi gorodyani pochinayut ozbroyuvatisya i organizovuvati zagoni samooboroni 10 veresnya gubernator shtatu Massachusets vvodit v misto pidporyadkovuvalisya jomu chastini nacionalnoyi gvardiyi shtatu prohodyat zitknennya nacionalnih gvardijciv z maroderami prichomu bulo dvoye zagiblih 11 12 veresnya poryadok buv vidnovlenij Presa nazvala strajkuyuchih policejskih dezertirami i agentami Lenina 22 veresnya rozpochinayetsya strajk robitnikiv metalurgijnoyi promislovosti yaki pracyuvali v korporaciyi US Steel umovi praci v yakij buli osoblivo vazhkimi U mistah Houmsted Nyu Kasl Buffalo prohodyat zitknennya robochih iz zavodskoyu ohoronoyu Za danimi profspilki v cilomu strajk ohopiv do 280 tis Robitnikiv z 350 tis 29 veresnya strajk perekidayetsya na stalelivarnu korporaciyu Bethlehem Steel u nij berut uchast do 25 yiyi robitnikiv Ostatochno strajku metalurgiv zavershuyutsya 9 sichnya 1920 roku 1 listopada rozpochinayetsya strajk shahtariv yaki vimagali shestigodinnogo robochogo dnya p yatidennogo tizhnya pidvishennya zarobitnoyi plati na 60 Skladnist polozhennya shahtariv polyagala takozh i v tomu sho yim zaboronyalisya strajki u voyennij chas todi yak vijna zakinchilasya 11 listopada 1918 roku uryad Spoluchenih Shtativ cherez rik vse she ne skasuvav voyennij stan Rezultatom stala seriya zakoniv pro immigraciyu ta zaklikah do nasilnickoyi zmini isnuyuchogo ladu Za slovami Davida D Koula federalnij uryad deportuye radikalnih immigrantiv za yih vistupi abo za yih zv yazku ne roblyachi osoblivoyi riznici mizh realnimi zagrozami i ideologichnimi protivnikami Rasovi bunti 1919 roki Chervone lito Uchast SShA u Pershij svitovij vijni suprovodzhuvalasya masovoyi mobilizaciyeyu cholovikiv i rizkim padinnyam immigraciyi z Yevropi V rezultati promislovi mista Pivnochi i Serednogo Zahodu pochinayut vidchuvati brak robochih ruk yakij postupovo zapovnyuyetsya masovim zaluchennyam negriv z Pivdnya Do 1919 roku migruyut do 500 tis negriv yaki yak zajmayut novi robochi miscya tak i v deyakih vipadkah vikoristovuyutsya v yakosti shtrejkbreheriv Zagostrennya pidozrilosti bilih robitnikiv prizvodit do vibuhu vnaslidok neprodumanoyi shvidkoyi demobilizaciyi ta skasuvannya obmezhen cin voyennogo chasu Rezultatom staye rizke zagostrennya konkurenciyi za robochi miscya i inflyaciya Presa shtatu Arkanzas zvinuvachuye chornih u namiri vbiti vsih bilih 3 zhovtnya 1919 roku Zgidno zi zvitom spivrobitnika Departamentu Praci Spoluchenih Shtativ doktora Dzhordzha E Hajnsa vlitku voseni 1919 roku bulo zafiksovano 38 okremih buntiv v yakih bili napadali na chornih Zgidno z cim zvitom v period 1 sichnya 14 veresen 1919 roku prinajmni 43 negra buli linchovani z nih 16 povisheni a reshta zastreleni Vpershe v istoriyi rasovih zitknen v SShA vidznacheni sprobi negriv organizuvati zagoni samooboroni Vplivova gazeta Nyu Jork Tajms vlitku 1919 roku zvinuvachuye v nasilstvi radikalnij profspilka Industrialni robitniki svitu bilshovizm i inshi ekstremistski radikalni ruhi U zhovtni gazeta zvinuvachuye radikaliv u vedenni sered chornogo spivtovaristva bilshovickoyi propagandi rozpovsyudzhuye doktrini Lenina i Trockogo 10 travnya 1919 vvoditsya vijskovij stan v misti Charlston shtat Pivdenna Karolina Bunt buv pidnyatij bilimi moryakami flotu SShA yaki vbili troh negriv P yat bilih i visimnadcyat chornih poraneni Na pochatku lipnya bunt v misti Longvyu shtat Tehas prizviv do zagibeli chotiroh osib i znishennya miscevogo chornogo getto 3 lipnya chorni soldati segregovanogo 10 go kavalerijskogo polku buli atakovani miscevoyu policiyeyu v misti Bizbi shtat Arizona U lipni v misti Vashington okrug Kolumbiya poshirilisya chutki pro aresht negra za zgvaltuvannya Chutki vililisya v chotiri dni vulichnogo nasilstva sho suprovodzhuvavsya napadami bilih bagato v vijskovij formi na vipadkovih negriv na vulici inshih negriv natovp vityagala z mashin Pislya vidmovi policiyi vtrutitisya pochalisya zitknennya bilih z chornimi zagonami samooboroni v rezultati chogo v misto dovelosya vvoditi vijska Do kincya zavorushen zaginulo desyat bilih vklyuchayuchi dvoh policejskih i p yatero chornih U misti Norfolk shtat Virdzhiniya bili atakuvali chornih veteraniv Prinajmni shist osib zastreleni poryadok vidnovlenij za dopomogoyu morskoyi pihoti i vijskovogo flotu 27 lipnya pochinayutsya najbilsh vazhki rasovi zitknennya 1919 roku mali misce v misti Chikago Bili viyavili chornu molod yaka porushila kordon segregovanih plyazhiv na ozeri Michigan i zapliv na plyazhi zarezervovani tilki dlya bilih Kilka porushnikiv buli vtopleni Pislya vidmovi policiyi vtrutitisya pochavsya bunt chornoyi molodi Chikago yakij trivav 13 dniv Sered bilih osoblivu aktivnist proyavili irlandci chiya teritoriya bezposeredno mezhuvala z chornim getto Do momentu zakinchennya zavorushen zaginulo 23 chornih i 15 bilih 537 lyudej poraneno zrujnovano budinki 1000 chornih simej U serpni pochavsya bunt v misti Noksvill shtat Tennesi pislya togo yak mulat Moris Majes buv zapidozrenij u vbivstvi biloyi zhinki Natovp v 10 000 bilih pidirvavshi dveri dinamitom vzyala shturmom misku v yaznicyu v poshukah pidozryuvanogo i ne znajshovshi jogo zvilnila 16 bilih zahopivshi pri comu zbroyu i konfiskovanij alkogol Rozgromivshi v yaznicyu natovp popryamuvav v poshukah Majes v miscevij chornij rajon de pochalisya perestrilki bilih z chornimi Akti nasilstva trivali protyagom dnya prichomu dvoye chornih buli vbiti na vokzali koli namagalisya vtekti z mista Bunt buv pridushenij Nacionalnoyu gvardiyeyu Spalennya linchovanogo natovpom Uilla Brauna V kinci veresni natovp v 4000 bilih v misti Omaha shtat Nebraska zazhadala vid policiyi vidati Uilla Brauna chornogo pidozryuvanogo v zgvaltuvanni biloyi zhinki Policejski sprobuvali rozsiyati natovp vodoyu z brandspojtiv ale yih zakidali cegloyu rozbivshi vsi stekla v budivli sudu Spaleno budivlyu sudu pidozryuvanij buv linchovanij natovpom jogo tilo spaleno pislya chogo natovp rozsiyavsya po mistu zahopivshi zbroyu a takozh napadayuchi na policejskih i negriv Sim policejskih otrimali legki vognepalni poranennya Krim togo natovp zahopiv mera Edvarda Smita perevernuvshi pri comu policejskij avtomobil i sprobuvav povisiti jogo Mer buv zvilnenij policiyeyu i proviv v gospitali kilka dniv Sam bunt na nastupnij den buv pridushenij federalnimi vijskami Ostannij bunt stavsya 1 zhovtnya v misti Ilejn shtat Arkanzas V hodi zitknen zaginulo vid 100 do 200 chornih i p yatero bilih Misceva vlada i misceva presa zvinuvatila chornih v namiri organizuvati socialistichnu profspilku i vlashtuvati masovu rizaninu bilogo naselennya 12 chornih buli zasudzheni do smertnoyi kari i 79 do tyuremnogo uv yaznennya do 21 rokiv prote zgodom ci viroki buli skasovani verhovnim sudom SShA Deportaciyi Radyanskij kovcheg Torgovij korabel Spoluchenih Shtativ Buford Napis Radyanskij kovcheg Transport armiyi Spoluchenih shtativ Buford veze v podarunok Leninu i Trockomu na Rizdvo 249 chervonih Klyuchovi pasazhiri Buforda Emma Goldman Etel Bernshtejn Petro Byanki Oleksandr Berkman 21 grudnya 1919 roku uryad SShA deportuvav 249 osib na korabli Buford yakij presa nazvala Radyanskim kovchegom Z cih 249 cholovik 199 buli zaareshtovano 7 listopada 1919 roku na chas rejdiv Palmera V cilomu deportovano bulo na Bufordi i inshimi sposobami 351 cholovik vsi nedavni immigranti yaki ne mali gromadyanstva 180 osib nalezhali do anarhistskogo Soyuzu rosijskih robitnikiv en yakij buv odniyeyu z osnovnih cilej rejdiv Palmera Gazeta New York Times zayavila sho v cij organizaciyi ye 500 rosijskih chervonih yaki ye agentami sho poshiryuyut bilshovizm v Spoluchenih Shtatah Vidpravlennya z SShA radyanskogo kovchega suprovodzhuvalasya masovoyu isteriyeyu v presi Gazeta New York Sun ogolosila jogo pasazhiriv zmovnikami vsih mastej Boston Transcript nazvav cyu deportaciyu nastilki zh znamennoyi yak i podorozh Kolumba New York Times zayavila sho deportovani zlovzhili gostinnistyu Spoluchenih Shtativ i zamist togo shob viddyachiti Spolucheni Shtati yaki nadali yim mozhlivosti rivnist i svobodu voni namagalisya znishiti mozhlivosti inshih rivnist i svobodu Teper amerikanci diznalisya inozemciv revolyucioneriv Za zayavoyu Los Angeles Times V nastoyashee vremya v Amerike 14 millionov evropejcev ne poluchivshih grazhdanstva po menshej mere 7 millionov ne vladeyut anglijskim ne mogut ni govorit ni chitat Izbezhav durnogo vliyaniya nastavnikov oni mogut stat horoshimi amerikancami No poka pozvoleno inostrannym agitatoram rasprostranyat lzhivuyu propagandu eti inostrancy ostanutsya ugrozoj dlya gosudarstva i zhizni amerikancev Anarhistka Emma Goldman neodnorazovo zaareshtovuvali za zakliki do zakolotu i protesti proti prizovu Oleksandr Berkman buv zasudzhenij na 14 rokiv tyuremnogo uv yaznennya za sprobu vbivstva promislovogo kapitalista Genri Kleya Frika pislya strajku 1892 roku U 1917 roci povtorno zaareshtovanij za spilni z Emmoyu Goldman vistupu proti prizovu Sam kapitan Buforda ne znav miscya priznachennya i rozkriv zapechatani nakazi z jogo vkazivkoyu tilki cherez 24 godini pislya vidplittya Pasazhiri korablya faktichno perebuvali na stanovishi uv yaznenih dlya yih ohoroni buv rozmishenij zagin z 58 morskih pihotinciv z 4 oficerami a ekipazhu vidani pistoleti Buford zupinivsya v Kili de vzyav na bort nimeckogo oficera dlya prohodu cherez sho zalishilisya pislya vijni minni polya Pivnichnogo morya 16 sichnya 1920 korabel pribuv v finskij port Hanko zvidki pid ohoronnoyu bilofiniv pereprovadzheni v Terioki 19 sichnya deportovani buli provedeni po lodu richki Sestri v zrujnovanij vijnoyu Beloostrov de z triumfom zustrili bilshovikami i perevezeni v Petrograd Podalsha yih dolya viyavilasya skladnoyu Emma Goldman ta Oleksandr Berkman yihali v Radyansku Rosiyu z samimi rajduzhnimi nadiyami prote pislya pributtya perekonalisya sho shlyahi bilshovikiv i anarhistiv vzhe davno rozijshlisya Druga Chervona zagroza 1947 1957 Druga Chervona zagroza harakterizuvalasya strahom pered shpigunstvom komunistiv i bula viklikana poyavoyu komunistichnih derzhav v Shidnij Yevropi blokadoyu Zahidnogo Berlina 1948 1949 gromadyanskoyu vijnoyu v Kitayi 1949 i Korejskoyu vijnoyu 1950 1953 rr Ci poboyuvannya vililisya v zanesennya v chorni spiski areshti i deportaciyi osib pidozryuvanih v simpatiyah do komunizmu Peredumovi Kolishni chleni Kompartiyi SShA i agenti radyanskoyi rozvidki Elizabet Bentli i Uettejker Chambers vistupili iz zayavami pro aktivne proniknennya radyanskih agentiv i osib yaki simpatizuyut komunizmu v rizni uryadovi ustanovi SShA pid chas i pislya zakinchennya Drugoyi svitovoyi vijni Ci zayavi buli sprijnyati yak dokaz aktivnoyi radyanskoyi ta komunistichnoyi infiltraciyi v amerikanskij uryad Poyava atomnoyi bombi u Radyanskogo Soyuzu porodila strah pered mozhlivoyu yadernoyu atakoyu na SShA i pered Komunistichnoyu partiyeyu SShA Aresht vlitku 1950 roku podruzhzhya Rozenberg sho pracyuvalo na radyansku rozvidku komunistiv privernuv uvagu amerikanskoyi gromadskosti do yihnoyi spravi Antikomunizm pidtrimuvavsya prikladami z istoriyi ta povsyakdennomu zhitti SRSR i Kitayu v yakih amerikanci bachili svidchennya rujnivnu rol komunizmu Osobliva uvaga zoseredzhuvalasya na stalinskih represiyah i taborah primusovoyi praci GULAGu Istoriya Senator Dzhozef Makkarti Zavdyaki Velikij depresiyi komunizm stav privablivoyu ideologiyeyu dlya bagatoh amerikanciv osoblivo v intelektualnomu i v robochomu seredovishi Na piku svoyeyi populyarnosti v 1939 Kompartiya SShA nalichuvala 50 tis chleniv Zi vstupom u vijnu v 1940 Kongres prijnyav Akt Smita yakij zrobiv nezakonnim chlenstvo v politichnih grupah yaki vistupali za nasilnicku zminu isnuyuchogo ladu i zazhadav vid inozemciv reyestraciyi v federalnomu uryadi Cej zakon buv spryamovanij ne tilki proti Kompartiyi ale takozh proti Nimecko Amerikanskogo Bunda i proti amerikanciv yaponskogo pohodzhennya v cilomu Z pochatkom nimeckogo vtorgnennya v SRSR Kompartiya zminila svoyu poziciyu z anti na provoennuyu Poki SShA i SRSR buli soyuznikami Kompartiya SShA vistupala proti strajkiv i pidtrimuvala amerikanski vijskovi zusillya Golova Kompartiyi Erl Brauder visunuv gaslo Komunizm ce amerikanizm dvadcyatogo stolittya U toj zhe chas trockistska Socialistichna Robitnicha Partiya vistupala proti vijni i pidtrimuvala strajki v tomu chisli v oboronnij promislovosti Ryad chleniv URP buli zasudzheni vidpovidno do Aktu Smita v toj chas yak Kompartiya takim sankciyam ne zaznala U 1947 Garri Trumen pidpisav Ukaz 9835 yakij stvoriv Programu perevirki loyalnosti federalnih spivrobitnikiv Cya programa zasnuvala komiteti z rozsliduvannya i zvilnen spivrobitnikiv v Vas vinikli sumnivi shodo yih loyalnosti Komisiya z rozsliduvannya antiamerikanskoyi diyalnosti angl House Committee on Un American Activities HUAC i senatski pidkomiteti yaki v 1953 ocholiv senator Dzhozef Makkarti pochali rozsliduvannya shodo spravzhnih abo pidozryuvanih amerikanskih komunistiv i yih roli spravzhnoyu abo uyavnoyi v shpigunstvi propagandi i pidrivnoyi diyalnosti Druga Chervona zagroza protikala na tli rozpochatoyi gonki yadernih ozbroyen sho sprichinilo za soboyu pomitni naslidki dlya amerikanskogo sposobu zhittya rizko zrosla populyarnist domashnih pritulkiv na vipadok yadernoyi ataki regulyarno provodilisya navchalni trivogi v shkolah i universitetah Pochinayuchi z 1950 h rokiv zrosla populyarnist naukovoyi fantastiki Bagato trileri i fantastichni filmi cogo periodu ekspluatuvali temu zhahlivogo nelyudskogo voroga yakij planuvav proniknuti v suspilstvo i znishiti amerikanskij sposib zhittya Antikomunizm vplinuv navit na sport komanda Chervoni Cincinnati angl Cincinnati Reds timchasovo zminila svoyu nazvu na chervononoga Cincinnati angl Cincinnati Redlegs shob uniknuti asociacij z komunizmom Div takozhmakkartizm Poputnik zhargon korisnij idiotPrimitkiMurray B Levin Political Hysteria in America 1971 s 29 Murray B Levin Political Hysteria in America1971BibliografiyaLevin Murray B Political Hysteria in America The Democratic Capacity for Repression Basic Books 1971 ISBN 0 465 05898 1