Цифрова антенна решітка (ЦАР) — пасивна або активна антенна система, що являє собою сукупність аналого-цифрових (цифро-аналогових) каналів зі спільним фазовим центром, в якій формування діаграми спрямованості здійснюється у цифровому вигляді, без використання фазообертувачів. В закордонній літературі використовуються еквівалентні терміни англ. digital antenna array або smart антена .
Різниця між ЦАР і активною фазованою антенною решіткою (АФАР) полягає в методах обробки інформації. В основі АФАР лежить приймально-передавальний модуль (ППМ), що містить два канали: приймальний та передавальний. В кожному каналі міститься підсилювач, а також пристрої управління амплітудно-фазовим розподілом: фазообертач та атенюатор.
В цифрових антенних решітках в кожному каналі встановлено цифровий приймально-передавальний модуль, в якому аналогова система управління амплітудою і фазою сигналу замінена системою цифрового синтезу і аналізу сигналів (ЦАП/АЦП).
Цифрові антенні решітки можуть бути адаптивними і неадаптивними.
Історія розвитку теорії ЦАР
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZoTDBScFoybDBZV3hmWVc1MFpXNXVZVjloY25KaGVTNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RSR2xuYVhSaGJGOWhiblJsYm01aFgyRnljbUY1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN3TDBScFoybDBZV3hmWVc1MFpXNXVZVjloY25KaGVWOVVVaTVxY0djdk1qSXdjSGd0UkdsbmFYUmhiRjloYm5SbGJtNWhYMkZ5Y21GNVgxUlNMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Теорія цифрових антенних решіток (ЦАР) зароджувалася як теорія багатоканального аналізу (англ. Multichannel Estimation).
Її джерела беруть початок в 1920-і роки з розроблених тоді методів визначення напрямків приходу радіосигналів сукупністю двох антен по різниці фаз або амплітуд їх вихідних напруг. При цьому оцінка напрямків приходу сигналу здійснювалася за показниками стрілочних індикаторів або за формою фігур Лиссажу, що малювалися променем на екрані осцилографа. Прикладом такого роду є публікація. Найпростіший патентний пошук дозволяє виявити кілька десятків патентів, що використовують аналогічні технічні рішення для радарів, радіопеленгаторів, засобів навігації. Мова йде, наприклад, про так звані англ. phase-comparison direction finder (патент США № 2423437) або англ. amplitude-comparison direction finder (патент США № 2419946).
Наприкінці 1940-х років даний підхід призвів до появи теорії 3-канальних антенних аналізаторів, що забезпечували розв'язок завдання роздільної селекції сигналів повітряної цілі й відбитого від поверхні «антиподу» шляхом розв'язку системи рівнянь, сформованих по комплексних напругах 3-канальної сигнальної суміші. Результати експериментальних вимірів за допомогою аналогічного 3-антенного обладнання були опубліковані Фредеріком Бруксом в 1951 р..
Зростаюча складність розв'язку радіолокаційних завдань до кінця 1950-х років створила передумови для застосування у цій сфері електронної обчислювальної техніки. Наприклад, в 1957 р. була опублікована стаття Бена С. Мелтонта й Леслі Ф. Бейлі, у якій були запропоновані варіанти реалізації алгебраїчних операцій з обробки сигналів за допомогою електронних схем, що є їхніми аналогами, з метою створення машинного коррелятора (англ. a machine correlator) або машинного обчислювача обробки сигналів на основі аналогової обчислювальної машини. По суті, тим самим був створений симбіоз прийомної системи й спецобчислителя для оцінювання параметрів сигналів.
Прихід на зміну аналоговим обчислювальним засобам цифрової техніки буквально через три роки, в 1960 р. втілився в ідею використання швидкодіючого комп'ютера для розв'язку пеленгаційного завдання, спочатку відносно визначення місця розташування епіцентру землетрусу. До тих, хто першим реалізував цю ідею на практиці, слід віднести Б. А. Болта, який написав програму для IBM 704 з сейсмопеленгації на основі методу найменших квадратів. Практично синхронно з ним аналогічний підхід використав співробітник Австралійського національного університету Флінн.
Незважаючи на те, що в зазначених експериментах інтерфейс між датчиками й комп'ютером був реалізований за допомогою перфокарт введення даних, такий розв'язок став вирішальним кроком на шляху появи ЦАР. Далі залишалося лише розв'язати проблему безпосередньої подачі у комп'ютер цифрових даних, отриманих від сенсорних елементів, виключивши етап підготовки перфораційних карт і участь оператора як зайвої ланки. При цьому розв'язок завдання удосконалення обробки інформації від решіток сенсорних датчиків міг бути зведений до розробки програмного забезпечення інтегрованого з ними комп'ютера. З цього моменту аналогічні рішення могли тиражуватися в будь-яких радіотехнічних додатках.
У СРСР першим звернув увагу на потенційні можливості багатоканальних аналізаторів Полікарпов Б. І. Він розглянув аналізатори фазового типу з рівними або кратними відстанями між фазовими центрами прийомних каналів, на виходах яких напруги зазнають кореляційної обробки, і за допомогою обчислювальних машин визначаються кутові координати джерел сигналів. Полікарпов Б. І. указав на принципову можливість розрізнення джерел сигналів з кутовою відстанню, меншою за ширину головної пелюстки діаграми спрямованості антеної системи.
Однак конкретний розв'язок завдання надрелеївського розрізнення джерел випромінювання було запропоновано лише у 1962 році Варюхіним В. О. і Заблоцьким М. А., якими був винайдений відповідний спосіб виміру напрямків на джерела електромагнітного поля. Даний спосіб ґрунтувався на обробці інформації, що міститься у розподілі комплексних амплітуд напруг на виходах амплітудних, фазових і фазово-амплітудних багатоканальних аналізаторів, і дозволяв визначати кутові координати джерел, що перебувають у межах ширини головної пелюстки прийомної антенної системи.
Надалі Варюхіним В. О. була розроблена загальна теорія багатоканальних аналізаторів, заснована на обробці інформації, що утримується в розподілі комплексних амплітуд напруг на виходах антенно решітки. Ця теорія розглядає способи визначення кутових координат джерел залежно від кутових відстаней між ними, фазових і енергетичних співвідношень між сигналами, а також функціональні схеми обладнання, що реалізує теоретичні висновки. Визначення параметрів джерел проводиться безпосереднім розв'язком систем трансцендентних рівнянь високого порядку, що описують функцію відгуку багатоканального аналізатора. Труднощі, що виникають при розв'язку трансцендентних систем рівнянь високого порядку, були подолані Варюхіним В. О. шляхом «сепарації» невідомих, при якій визначення кутових координат зводиться до розв'язку двох або навіть одного рівняння, а визначення комплексних амплітуд — до розв'язку лінійних систем рівнянь порядку N. .
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkyTDBSQlFWOWFRVkJGVmk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFJFRkJYMXBCVUVWV0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Важливою віхою у визнанні наукових результатів Варюхіна В. О. став захист ним дисертації на здобуття наукового ступеня доктори технічних наук, що відбувся у 1967 р. Відмінною рисою розвинених ним теоретичних основ стала максимальна автоматизація процесу оцінювання координат і параметрів сигналів, тоді як за кордоном у цей час зароджувався підхід, що базується на формуванні функції відгуку сейсмічного багатоканального аналізатора й оцінці його розрізнювальної здатності на основі візуальних вражень. Мова йде про метод Кейпона й розроблені надалі методи MUSIC, ESPRIT та інші проєкційні методи спектрального оцінювання.
Оригінальність основних теоретичних досягнень наукової школи Варюхіна В. О., отримані ним і його учнями (насамперед, у Військовій академії ППО Сухопутних військ імені Василевського О.M.), на тлі розвинених за кордоном теоретичних методів спектрального оцінювання, зберігається й нині, завдяки максимальному врахуванню специфічних особливостей аналітичного опису функції відгуку багатоканального аналізатора, у тому числі сформованої на основі операції швидкого перетворення Фур'є. Це стосується зведення завдання надрелеївського розрізнення сигналів по виходах вторинних прийомних каналів до розв'язку алгебраїчного рівняння ступеня M, де M — кількість джерел, визначення невідомої кількості їх та інших важливих аспектів. Зазначеним науковим колективом був розроблений і всебічно апробований ряд макетів РЛС із ЦАР, за участю його представників проведені успішні полігонні випробування дослідного зразка унікальної 64-канальної РЛС із ЦАР.
Міжвідомча науково-технічна нарада, проведена в 1977 р. Науковою Радою АН СРСР з проблеми «Статистична радіофізика» (голова — академік Кобзарєв Ю. Б.) і Філією протиповітряної оборони Сухопутних військ Військової артилерійської академії ім. М. І. Калініна (м. Київ), надала офіційний статус терміну «цифрові антенні решітки» і визнала пріоритет наукової школи Варюхіна В. О. у розробці й практичній реалізації відповідної теорії. Вона ж датувала початок досліджень, що виконувалися під керівництвом Варюхіна В. О., 1962 роком.
Звичайно робити висновок про пріоритет і важливість тих або інших наукових підходів у процесі формування загальної теорії ЦАР справа невдячна, враховуючи закритий характер більшості робіт і відсутність можливості докладного ознайомлення з науковою спадщиною того часу. Викладений тут історичний екскурс лише піднімає завісу часу над розвитком наукового пошуку й мав за мету вказати на історичному фоні загальну нішу й мчасові рамки зародження теорії багатоканального аналізу. Детальний опис історичних етапів розвитку теорії ЦАР заслуговує окремого розгляду.
Приймально-передавальний модуль ЦАР
В ППМ ЦАР існує два канали обробки даних:
- передавальний канал
- приймальний канал
Приймальний канал
Основа приймального каналу — АЦП. Аналого-цифровий перетворювач замінює в аналоговому варіанті реалізації активного модуля два пристрої: фазообертувач і аттенюатор. АЦП дозволяє перейти від аналогового до цифрового представлення сигналу для подальшого його аналізу у схемі цифрової обробки сигналу. Для ефективної роботи АЦП в каналі застосовуються ще два пристрої:
- Малошумний підсилювач (МШП) — збільшує амплітуду сигналу до необхідного рівня для подальшого оцифровування.
- Пристрій захисту приймача — розрядник або обмежувач, який дозволяє запобігти перевантаженню приймального каналу високим рівнем сигналу (завади).
Передавальний канал
Основа передавального каналу — цифро-аналоговий перетворювач, який призначений для цифрового синтезу сигналу. В передавальному каналі він замінює фазообертувач та аттенюатор, а також частину генератора, а саме: синтезатор сигналу, модулятор і синтезатор частоти (гетеродин).
Після ЦАП в каналі сигнал проходить підсилювач потужності і випромінюється антеною. Вимоги до підсилювача в передавальному каналі інші, ніж в приймальному. Це пояснюється рівнем потужності на вході підсилювача, який на порядки менше за сигнал, прийнятий модулем з простору.
Система синхронізації
Дана система призначена для формування опірних частот з метою забезпечення синхронної роботи усіх складових частин програмно-апаратного комплексу системи цифрового діаграмоутворення, тактування АЦП і ЦАП, стробування фільтрівв децимації, формування імпульсів запуску передавача, видачі опірного сигналу на аналоговий генератор та управління комутацією сигналів, корекції характеристик приймальних модулів. Система синхронізації має забезпечувати мінімізацію джитера синхросигналів тактування АЦП и ЦАП, оскільки в іншому випадку буде знижуватися точність кутової пеленгації джерел сигналів і глибина пригнічення активних завад.
Система корекції характеристик приймальних каналів
Цифрова система корекції характеристик приймальних каналів призначена для цифрової компенсації технологічних погрішностей, що призводять до міжканальних і квадратурних неідентичностей характеристик приймальних каналів ЦАР. В активних ЦАР може виконуватися також корекція характеристик передавальних каналів. Функціонування системи корекції здійснюється в двох основнох режимах — розрахунок коефіцієнтів корекції за допомогою контрольних сигналів і режим корекції цифрових відліків напруг сигналів по розрахованих вагових коефіцієнтах.
Система цифрового діаграмоутворення (ЦДУ)
Забезпечує цифровий синтез діаграми спрямованості в режимі прийому сигналів, а також формування заданого розподілу електромагнітного поля в розкриві антенної решітки — у режимі передачі. При великій кількості каналів являє собою обчислювальну мережу, що поєднує кілька цифрових модулів обробки сигналів. Найбільше поширення отримало виконання цифрового діаграмоутворення (англ. digital beamforming) на основі операції швидкого перетворення Фур'є.
Переваги перед аналоговими ФАР
Перетворення ЦАР у стандартну технологію сучасних засобів радіолокації, зв'язку та супутникової навігації обумовлене низкою їх переваг у порівнянні з ФАР:
Приймальні ЦАР — високоінформативні приймальні системи, здатні сприйняти всю інформацію, що міститься у просторово-часовій структурі електромагнітних полів у розкриві решітки, і практично без втрат трансформувати її в дані про наявність і параметри об'єктів.
Цифрове формування високоідентичних частотних фільтрів на виході прийомних каналів забезпечує глибоку компенсацію широкосмугових завадових сигналів. У комбінації з розширенням динамічного діапазону при накопиченні в процесі просторово-часової обробки це забезпечує недосяжну раніше завадозахищеність. Максимальна глибина «нулів» діаграми спрямованості в напрямках на джерела завад у ФАР обмежена малою розрядністю фазообертачів (5 — 6 біт), у ЦАР же використовуються АЦП з розрядністю 12 — 16 біт.
При виконанні ППМ ЦАР із програмно-конфігурованою архітектурою повною мірою може бути реалізований принцип інтегрованої апертури. У це поняття входить об'єднання антенних систем і високочастотних блоків усіх типів бортових радіотехнічних засобів у єдину структуру з мінімізацією апаратури, а також побічних радіовипромінювань. При цьому досягається оперативна функціонально-ресурсна адаптація архітектури бортового радіоелектронного устаткування й суттєво зростає ефективність усього радіоелектронного комплексу.
Здатність ЦАР до багатосигнального прийому у широкому тілесному куті при організації багатопозиційних комплексів дозволяє подолати більшість недоліків, властивих аналогічним традиційним системам з електронною або механічною перебудовою вузького променя.
Гібридні дзеркальні антени з ЦАР
Така різновидність ЦАР являє собою сукупність дзеркального рефлектора і ЦАР, розташованої у його фокальній площині. Ця конструкція дозволяє отримати багатопроменеву діаграму спрямованості у вузькому просторовому секторі..
Елементна база ЦАР
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll6TDBSQlFWOXpiSGwxYzJGeUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMUVRVUZmYzJ4NWRYTmhjaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkxTDBSQlFWOVFRMGt1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVSQlFWOVFRMGt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlExTDFaRlJWSXhiVzB1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZaRlJWSXhiVzB1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJqTDBSQlFWOWphR0Z1Ym1Wc2N5NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RSRUZCWDJOb1lXNXVaV3h6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Розвиток схемотехніки ЦАР бере початок з моменту появи перших експериментальних зразків ЦАР. З позицій сьогодення схемотехнічні підходи 1970-их і першої половини 1980-их років, які пов'язані з використанням дискретної транзисторної елементної бази та перших дослідних зразків інтегральних схем АЦП, є досить архаїчними.
В історичному аспекті істотний вплив на розвиток елементної бази ЦАР зробив перехід від одноканальних до багатоканальних мікросхем АЦП (ЦАП), поява нових стандартів на інтерфейсні шини та модулі вбудованих комп'ютерних систем, відставання в удосконаленні процесорів цифрової обробки сигналів (DSP) від мікропроцесорів універсального призначення, прогрес в розробці програмованих логічних інтегральних схем (ПЛІС) типу FPGA. Відповідно, в розвитку схемотехнічної бази ЦАР можна умовно виділити чотири етапи, розглядаючи попередній часовий період як їх передісторію.
Перший етап пов'язаний з використанням одноканальних мікросхем АЦП і з реалізацією цифрової обробки сигналів в приймальних каналах на основі окремо взятих мікросхем суматорів, регістрів і помножувачів. Характерним прикладом такого підходу є експериментальний зразок 8-канальної ЦАР, створений в проблемній науково-дослідній лабораторії Військової академії протиповітряної оборони Сухопутних військ імені Маршала Радянського Союзу Василевського О. М. (м. Київ) в 1989-92 рр. (див. фото) Крім пристроїв первинної цифрової обробки, які здійснювали формування квадратурних складових сигналів і децимацію їх відліків з когерентним накопиченням у часі та супутньою цифровою фільтрацією, на дискретних мікросхемах оперативних запам'ятовуючих пристроїв (ОЗП) виконувалася буферизація потоку відліків перед їх перезаписом в пам'ять комп'ютера.
Другий етап обумовлений появою на масовому ринку перших промислових комп'ютерів і інтерфейсних крос-плат різних версій стандартів ISA і PCI, коли стало можливим застосовувати для кожного приймального каналу свій модуль DSP, в тому числі, конструктивно розмежувавши цифровий та аналоговий сегменти ЦАР. Однак необхідність жорсткої синхронізації первинної цифрової обробки сигналів у всіх приймальних каналах ЦАР змусила надалі відмовитися від модулів DSP, замінивши їх на спеціально розроблені модулі з ПЛІС типу FPGA. Прикладом такого роду є цифровий сегмент дослідного зразка модернізованої РЛС П-18 (2001 рік, див. фото).
Третій етап у розвитку елементної бази пов'язаний з переходом до використання стандартів VME і CompactPCI, а також застосування 4- і 8-канальних мікросхем АЦП в багатоканальних модулях цифрової обробки сигналів. Часові рамки початку цього етапу в США і країнах колишнього СРСР розрізняються приблизно на 5-7 років. Основними принципами даного періоду стала максимальна інтеграція цифрової обробки з установкою на одній платі формату 6U до 32-ох і більше каналів аналого-цифрового перетворення сигналів з використанням відповідної ешелонованої обробки їх вихідних відліків спочатку в декількох, а потім і в одній FPGA.
В цей же час здійснився перехід до інтегрованих модулів аналогової обробки сигналів. У тих випадках, коли було доречно, для такої інтеграції використовувалися багатоканальні мікросхеми аналогових підсилювачів, а в інших варіантах інтеграція виконувалася шляхом конструктивного об'єднання кількох прийомних модулів (до 4-8) в один блок із спільним розведенням живлення, контрольних сигналів, сигналів гетеродину та з багатоканальним розніманням для зв'язку з цифровим блоком (див. фото).
Головним недоліком схемотехніки третього етапу стала недостатня пропускна здатність інтерфейсів VME і CompactPCI, що обмежувала канальність ЦАР і темп оновлення інформації по її виходах.
Для вирішення цієї проблеми розробники змушені були піти шляхом створення спеціальних крос-плат, що забезпечували міжмодульну передачу даних на проміжних етапах обробки. Наприклад, між цифровими прийомними і об'єднуючими модулями, де завершувалося цифрове діаграмне утворення. Це дозволило наростити канальність цифрових модулів обробки в платах формату 6U з шістнадцяти 12-розрядних АЦП до 32 і навіть 48 на одній платі.
Останнє вдалося реалізувати в 2006 році групі розробників на чолі з Cheng-Yi Chi при створенні швидкодіючої цифрової апаратури реєстрації даних детектора адронів (Hadron Blind Detector) в рамках експерименту PHENIX на Релятивістському колайдері важких іонів (RHIC, Брукхейвенська національна лабораторія (BNL), США). Хоча область застосування зазначених 48-канальних модулів істотно відрізнялася від тематики ЦАР, універсальність підходів дозволяє ставити їх в один ряд з суто радіолокаційними рішеннями.
Поточний, четвертий етап характеризується переорієнтацією на використання комп'ютерних модулів та інтерфейсів стандартів PCI Express. При цьому можуть застосовуватися вбудовані комп'ютерні модулі стандартів , з мезонінами AMC, CompactPCI Serial, CompactPCI PlusIO, , OpenVPX з мезоніном FMC та ін.
Докладний опис можливих варіантів апаратної реалізації цифрової обробки сигналів в ЦАР представлено в публікаціях Слюсаря В. І., а також серії патентів, перелік яких продовжує поповнюватися.
Особливістю даного етапу є також перехід до широкого застосування радіофотонних технологій в ЦАР.
Оцінка параметрів сигналів
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJoTDFSeVlXNXpjRzl6WldSZlFteHZZMnRmUm1GalpTMVRjR3hwZEhScGJtZGZVSEp2WkhWamRDNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RWSEpoYm5Od2IzTmxaRjlDYkc5amExOUdZV05sTFZOd2JHbDBkR2x1WjE5UWNtOWtkV04wTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Метод максимальної правдоподібності
Метод Проні
MUSIC
ESPRIT
Штучний інтелект
Перспективним трендом у розвитку методів обробки сигналів в ЦАР є застосування технологій штучного інтелекта. Один з варіантів при цьому — формування тензорного скетча з мінімізацією обчислювальних операцій на основі торцевого добутку матриць.
Радіофотонні ЦАР
На початковому етапі використання радіофотонних технологій в ЦАР зводилось до оптоволоконного розведення тактових імпульсов АЦП по множині приймальних каналів. При цьому для спрацьовування АЦП оптичні імпульси мали перетворюватися у тактові відеосигнали за допомогою фотодетекторів. Таке технічне рішення, наприклад, дозволяло долати проблеми передачі тактових сигналів АЦП через обертове контактне з'єднання від нерухомої апаратури носійної платформи на обертову ЦАР.
Подальший розвиток радіофотоніки дозволив використати оптоволоконний інтерфейс також для передачі випромінюваних або прийнятих антенними елементами ЦАР радіосигналів та їх обробки.
Радіофотонні ЦАР є основою радіофотонних РЛС. Наступний крок — впровадження радіофотонних технологій ЦАР у радіозв'язок, що очікується в системах зв'язку 6G. Крім того, такий принцип може бути реалізований у комплексах ультразвукової діагностики.
Приклади реалізації ЦАР
Радіолокаційні станції
- Есмінець D32 Daring (Велика Британія) з РЛС S1850M
- S1850M на борту італійського фрегата Andrea Doria (D 553)
- Giraffe AMB — радар на аерошоу в Ле Бурже, 2007 р.
- РЛС Воронеж-М (Лехтусі). Розробник Концерн «РТИ Системы»
- РЛС CAPTOR-E, DSEI-2019
- РЛС AN/TPY-2 комплекса THAAD
- РЛС AMDR AN/SPY-6 (реалізована технологія digital beamforming)
- РЛС «Рокач-АС» на башті комплексу ЗСУ-23-4М
MIMO системи
ЦАР використовуються в системах стільникового зв'язку, що реалізують технологію MIMO (Massive MIMO).
Сонари та ультразвукові сенсори
Технологія ЦАР отримала поширення в гідроакустичних системах (сонарах) та засобах ультразвукової діагностики.
- ALOKA SSD-3500SV (256 каналів)
Див. також
Примітки
- Слюсар, В.И. (2005). Основные понятия теории и техники антенн. Антенные системы евклидовой геометрии. Фрактальные антенны. SMART-антенны. Цифровые антенные решётки (ЦАР). MIMO–системы на базе ЦАР. Разделы 9.3 - 9.8 в книге «Широкополосные беспроводные сети передачи информации». / Вишневский В.М., Ляхов А.И., Портной С.Л., Шахнович И.В. – М.: Техносфера. – 2005. с. C. 498 – 569.
- Слюсар, В.И. (2004). Smart-антенны пошли в серию (PDF). Электроника: наука, технология, бизнес. – 2004. - № 2. с. C. 62 – 65.
- Слюсар, В.И. (1999). Цифровое диаграммообразование - базовая технология перспективных систем связи (PDF). Радиоаматор. – 1999. - № 8. с. C. 58 – 59.
- Слюсар, В.И. (2001). Цифровое формирование луча в системах связи: будущее рождается сегодня (PDF). Электроника: наука, технология, бизнес. – 2001. - № 1. с. C. 6 - 12.
- Слюсар, В.И. (2001). Цифровые антенные решётки: будущее радиолокации (PDF). Электроника: наука, технология, бизнес. – 2001. - № 3. с. C. 42 - 46.
- Слюсар, В.И. (2002). (PDF). Специальная техника и вооружение. - Февраль, 2002. - № 1,2. с. С. 17 - 23. Архів оригіналу (PDF) за 23 грудня 2018. Процитовано 18 березня 2018.
{{}}
:|pages=
має зайвий текст () - Slyusar V. I. Origins of the Digital Antenna Array Theory.// International Conference on Antenna Theory and Techniques, 24-27 May, 2017, Kyiv, Ukraine. — Pp. 199—201. [1]
- Слюсар В. И. Развитие схемотехники ЦАР: некоторые итоги. Часть 1.// Первая миля. Last mile (Приложение к журналу «Электроника: наука, технология, бизнес»). — N1. — 2018. — C. 72 — 77 [2]
- H. T. Friis. Oscillographic Observations on the Direction of Propagation and Fading of Short Waves.// Proceedings of the Institute of Radio Engineers. — May 1928. — Volume16, Issue 5. — Pp. 658—665
- E. W. Hamlin, P. A. Seay,•W. E. Gordon.•A New Solution to the Problem of Vertical Angle-of-Arrival of Radio Waves.// Journal of Appllied Physics. — 1949, Vol. 20. — Pp. 248—251)
- Frederick E. Brooks. A Receiver for Measuring Angle-of-Arrival in a Complex Wave.// Proceedings of the I.R.E.- April, 1951. — Pp. 407—411)
- Ben S. Meltont and Leslie F. Bailey. Multiple Signal Correlators.//Geophysics. — July, 1957. — Vol. XXII, No. 3. — Pp. 565—588
- B. A. Bolt. The Revision of Earthquake Epicentres, Focal Depths and Origin-Times using a High-speed Computer. //Geophysical Journal. — 1960, Vol. 3, Issue 4. — Pp. 433—440
- E. A. Flinn. Local earthquake location with an electronic computer.//Bulletin of the Seismological Society of America. — July 1960. — Vol. 50, No. 3. — Pp. 467—470
- Поликарпов Б. И. О некоторых возможностях применения независимых каналов приема сигналов и использования электронно-вычислительной техники для повышения помехоустойчивости и разрешающей способности радиолокационных измерений//Сборник «Экспресс-информация», БНТ, № 23, 1961
- А. С. СССР № 25752. Способ измерения направлений на источники электромагнитного поля. //Варюхин В. А., Заблоцкий М. А. — 1962
- Варюхин В. А., Касьянюк С. А. Об одном методе решения нелинейных систем специального вида. — Журнал вычислительной математики и математической физики, Издание АН СССР, № 2, 1966
- Марпл-мл. С. Л. Цифровой спектральный анализ и его приложения. Пер. с англ. — Москва, Мир, 1990. — 584 стр.
- Миночкин А. И., Рудаков В. И., Слюсар В. И. Основы военно-технических исследований. Теория и приложения. Том. 2. Синтез средств информационного обеспечения вооружения и военной техники.//Под ред. А. П. Ковтуненко. — Киев: «Гранмна». — 2012. — С. 7 — 98; 354—521 [3]
- Слюсар, В.И. (2001). Идеология построения мультистандартных базовых станций широкополосных систем связи (PDF). Известия вузов. Сер. Радиоэлектроника.- 2001. - Том 44, № 4. с. C. 3 - 12.
- Слюсар, В.И. (2001). Многостандартная связь: проблемы и решения (PDF). Радиоаматор. – 2001. с. № 7 - C. 54 - 54, № 8. – C. 50 - 51.
- Патент України на корисну модель № 47675. МПК (2009) МПК 7 G 01 S 13/08-13/44, G 01 S 7/02-7/46, H 02 K 15/00-15/16. Система обробки сигналів приймальної цифрової антенної решітки. //Слюсар В. І., Волощук І. В., Гриценко В. М., Бондаренко М. В., Малащук В. П., Шацман Л. Г., Нікітін М. М. — Заявка на видачу патенту України на корисну модель № u200903986 від 22.04.2009. — Патент опубліковано 25.02.2010, бюл. № 4. — http://www.slyusar.kiev.ua/47675.pdf
- Слюсар, В.И. (1998). Влияние нестабильности такта АЦП на угловую точность линейной цифровой антенной решетки (PDF). Известия вузов. Сер. Радиоэлектроника.- 1998. - Том 41, № 6. с. C. 77 - 80.
- Бондаренко М.В., Слюсар В.И. Влияние джиттера АЦП на точность пеленгации цифровыми антенными решетками.// Известия вузов. Сер. Радиоэлектроника. – 2011. - № 8. – C. 41 - 49. - [4].
- Bondarenko M.V., Slyusar V.I. Limiting depth of jammer's suppression in a digital antenna array in conditions of ADC jitter.// 5th International Scientific Conference on Defensive Technologies, OTEH 2012. - 18 - 19 September, 2012. - Belgrade, Serbia. - Pp. 495 - 497. [5].
- Слюсар В. И., Титов И. В. Метод коррекции характеристик передающих каналов активной ЦАР.// Известия вузов. Сер. Радиоэлектроника.- 2004. — Том 47, № 8. — С. 14 — 20. [6]
- Слюсар В. И. Коррекция характеристик приёмных каналов цифровой антенной решётки по контрольному источнику в ближней зоне.// Известия вузов. Сер. Радиоэлектроника.- 2003. — Том 46, № 1. — C. 44 — 52. — http://www.slyusar.kiev.ua/IZV_VUZ_2003_1.pdf
- Патент України на корисну модель № 66902 МПК (2011.01) G01S 7/36 (2006.01) H03D 13/00. Спосіб корекції міжканальних і квадратурних неідентичностей приймальних каналів цифрової антенної решітки./ Слюсар В. І., Корольов М. О., Цибульов Р. А. — Заявка на видачу патенту України на корисну модель № u201107655 від 17.06.2011. — Патент опубліковано 25.01.2012, бюл. № 2. — http://www.slyusar.kiev.ua/66902.pdf
- Патент України на корисну модель № 33257. МПК7 G 01 S7/36, H 03 D13/00. Спосіб корекції квадратурного розбалансу з використанням додаткового стробування відліків аналого-цифрового перетворювача.// Слюсар В. І., Масесов М. О., Солощев О. М. — Заявка на видачу патенту України на корисну модель № u200802467 від 26.02.2008. — Патент опубліковано 10.06.2008, бюл. № 11. — http://www.slyusar.kiev.ua/33257.pdf
- Slyusar, V. I., Titov I.V. Correction of smart antennas receiving channels characteristics for 4G mobile communication// Proceedings of the IV-th International Conference on Antenna Theory and Techniques, 9-12 September 2003. Sevastopol, Pp. 374—375. — http://www.slyusar.kiev.ua/MKTTA_2003.pdf
- Слюсар, В.И. (2004). Схемотехника цифровых антенных решёток. Грани возможного (PDF). Электроника: наука, технология, бизнес. – 2004. - № 8. с. C. 34 - 40.
- Белоусов О. А., Рязанов Е. В., Колмыкова А. С., Дякин А. И. Применение алгоритмов нечеткой логики в системе управления диаграммообразующим устройством гибридной зеркальной антенны/Программные продукты и системы. — 2018. — № 4. — С. 757—762. — DOI: 10.15827/0236-235X.031.4.757-762 [7]
- Slyusar, V. I. The way of correction of DAA receiving channels characteristics using the heterodyne signal// Proceedings of the III International Conference on Antenna Theory and Techniques (ICATT — 99), 8-11 September 1999, Sevastopil, pages 244—245. [8]
- Патент України на корисну модель № 39243. МПК (2006) G01S 13/00, G01S 7/00, H02K 15/00. Багатоканальний приймальний пристрій.// Слюсар В. І., Волощук І. В., Алесін А. М., Гриценко В. М., Бондаренко М. В., Малащук В. П., Шацман Л. Г., Нікітін М. М. — Заявка на видачу патенту України на корисну модель № u200813442 від 21.11.2008. — Патент опубліковано 10.02.2009, бюл. № 3
- Слюсар, В.И. (2002). Схемотехника цифрового диаграммообразования. Модульные решения (PDF). Электроника: наука, технология, бизнес. – 2002. - № 1. с. C. 46 - 52.
- Слюсар, В.И. (2003). Модульные решения в схемотехнике цифрового диаграммообразования (PDF). Известия вузов. Сер. Радиоэлектроника.- Том 46, № 12. с. C. 48 - 62.
- Chi C., Anderson W., Azmoun B., Citron Z., Dubey A., Durham M., Fraenkel Z., Harder J., Hemmick T., Kamin J., Kozlov A., Milov A., Naglis M., O'Connor P., Pisani R.P., Radeka V., Ravinovich I., Sakaguchi T., Sharma D., Sickles A., Sippach F.W., Stoll S., Tserruya I., Woody C., Yu B. A Faster Digitizer System for the Hadron Blind Detector in PHENIX // IEEE Nuclear Science Symposium Conference Record. 2007. P. 1997—2000.
- Слюсар В. И. Развитие схемотехники ЦАР: некоторые итоги. Часть 2.// Первая миля. Last mile (Приложение к журналу «Электроника: наука, технология, бизнес»). — N2. — 2018. — C. 76 — 80.[9]
- Vadym Slyusar. New Matrix Operations for DSP (Lecture). April 1999. — DOI: 10.13140/RG.2.2.31620.76164/1
- Svetlana Kondratieva, Elena Ovchinnikova, Pavel Shmachilin, Natalia Anosova. Artificial Neural Networks in Digital Antenna Arrays.//2019 International Conference on Engineering and Telecommunication (EnT). November 2019.
- Слюсар В. И. Влияние нестабильности такта АЦП на угловую точность линейной цифровой антенной решетки // Известия высших учебных заведений. Радиоэлектроника.- 1998. — Том 41, № 6.- С. 77 — 80.
- Шумов А. В., Нефедов С. И., Бикметов А. Р. Концепция построения радиолокационной станции на основе элементов радиофотоники / Наука и Образование. МГТУ им. Н. Э. Баумана. — Электронный журнал — 2016. — № 05. — С. 41–65. — DOI: 10.7463/0516.0840246
- Quaranta P. Radar technology for 2020. // Military Technolodgy. — 2016. — № 9(48). — Р. 86 — 89.
- Ahmad W. Mohammad Integrated photonics for millimetre wave transmitters and receivers / Thesis for PhD. — University College London. — 2019. — 153 p.
- David, K., & Berndt, H. (2018).6G Vision and Requirements: Is There Any Need for Beyond 5G? / IEEE Vehicular Technology Magazine, September 2018. — doi:10.1109/mvt.2018.2848498
- Katherine Owens. New Navy destroyer radar conducts first flight test. [ 2020-09-14 у Wayback Machine.] April 10, 2017.
- Слюсар В. И. Ультразвуковая техника на пороге третьего тысячелетия.//Электроника: наука, технология, бизнес. — 1999. — № 5. — С. 50 — 53. — http://www.slyusar.kiev.ua/UZI_ENTB_05_99.pdf
- Слюсар В. И. Новое в ультразвуковой технике: от эхотомоскопов к ульразвуковой микроскопии. //Биомедицинская радиоэлектроника. — 1999, №. 8. — С. 49 — 53. — http://www.slyusar.kiev.ua/BIOMED_1999.pdf
Література
- Варюхин В. А. Основы теории многоканального анализа. — Киев: Наук. думка, 2015. — 168 с.
- Воскресенский Д. И. Проектирование активных фазированных антенных решёток. Под. ред. Д. И. Воскресенского. — М.: Радиотехника, 2003. — С. 334—351.
- Воскресенский Д. И., Овчинникова Е. В., Шмачилин П. А. Бортовые цифровые антенные решетки и их элементы. М.: Радиотехника, 2013.
- Вишневский В. М., Ляхов А. И., Портной С. Л., Шахнович И. В. Широкополосные беспроводные сети передачи информации. — М.: Техносфера, 2005. — 592 c.
- Проблемы антенной техники. Под. ред. Л. Д. Бахрака, Д. И. Воскресенского. — М.: Радио и связь, 1989. — 368 с.
- Миночкин А. И., Рудаков В. И., Слюсар В. И. Основы военно-технических исследований. Теория и приложения. Том. 2. Синтез средств информационного обеспечения вооружения и военной техники.//Под ред. А. П. Ковтуненко. — Киев: «Гранмна». — 2012. — С. 7 — 98; 354—521 [10]
- Пономарев Л. И., Вечтомов В. А., Милосердов А. С. Бортовые цифровые многолучевые антенные решетки для систем спутниковой связи. М.: МГТУ им. Н. Э. Баумана. — 2016. — 216 c.
- Добычина Е. М., Кольцов Ю. В. Цифровые антенные решетки в бортовых радиолокационных системах. М.: МАИ, 2013. 160 с.
- Кузьмин С. З. Цифровая радиолокация. Введение в теорию. — Киев: КВИЦ. — 2000. — 428 с.
- Светличный Ю. А., Дегтярев П. А., Негодяев П. А. Схемы и компоненты перспективных радиотехнических систем с цифровыми фазированными антенными решетками // Материалы научно-технической конференции молодых учёных и специалистов «Научные чтения к 90-летию со дня рождения академика В. П. Ефремова». Москва 19 сентября 2016 г.[11]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cifrova antenna reshitka CAR pasivna abo aktivna antenna sistema sho yavlyaye soboyu sukupnist analogo cifrovih cifro analogovih kanaliv zi spilnim fazovim centrom v yakij formuvannya diagrami spryamovanosti zdijsnyuyetsya u cifrovomu viglyadi bez vikoristannya fazoobertuvachiv V zakordonnij literaturi vikoristovuyutsya ekvivalentni termini angl digital antenna array abo smart antena Riznicya mizh CAR i aktivnoyu fazovanoyu antennoyu reshitkoyu AFAR polyagaye v metodah obrobki informaciyi V osnovi AFAR lezhit prijmalno peredavalnij modul PPM sho mistit dva kanali prijmalnij ta peredavalnij V kozhnomu kanali mistitsya pidsilyuvach a takozh pristroyi upravlinnya amplitudno fazovim rozpodilom fazoobertach ta atenyuator V cifrovih antennih reshitkah v kozhnomu kanali vstanovleno cifrovij prijmalno peredavalnij modul v yakomu analogova sistema upravlinnya amplitudoyu i fazoyu signalu zaminena sistemoyu cifrovogo sintezu i analizu signaliv CAP ACP Cifrovi antenni reshitki mozhut buti adaptivnimi i neadaptivnimi Istoriya rozvitku teoriyi CARPrijmalnij segment CARPeredavalnij segment CAR Teoriya cifrovih antennih reshitok CAR zarodzhuvalasya yak teoriya bagatokanalnogo analizu angl Multichannel Estimation Yiyi dzherela berut pochatok v 1920 i roki z rozroblenih todi metodiv viznachennya napryamkiv prihodu radiosignaliv sukupnistyu dvoh anten po riznici faz abo amplitud yih vihidnih naprug Pri comu ocinka napryamkiv prihodu signalu zdijsnyuvalasya za pokaznikami strilochnih indikatoriv abo za formoyu figur Lissazhu sho malyuvalisya promenem na ekrani oscilografa Prikladom takogo rodu ye publikaciya Najprostishij patentnij poshuk dozvolyaye viyaviti kilka desyatkiv patentiv sho vikoristovuyut analogichni tehnichni rishennya dlya radariv radiopelengatoriv zasobiv navigaciyi Mova jde napriklad pro tak zvani angl phase comparison direction finder patent SShA 2423437 abo angl amplitude comparison direction finder patent SShA 2419946 Naprikinci 1940 h rokiv danij pidhid prizviv do poyavi teoriyi 3 kanalnih antennih analizatoriv sho zabezpechuvali rozv yazok zavdannya rozdilnoyi selekciyi signaliv povitryanoyi cili j vidbitogo vid poverhni antipodu shlyahom rozv yazku sistemi rivnyan sformovanih po kompleksnih naprugah 3 kanalnoyi signalnoyi sumishi Rezultati eksperimentalnih vimiriv za dopomogoyu analogichnogo 3 antennogo obladnannya buli opublikovani Frederikom Bruksom v 1951 r Zrostayucha skladnist rozv yazku radiolokacijnih zavdan do kincya 1950 h rokiv stvorila peredumovi dlya zastosuvannya u cij sferi elektronnoyi obchislyuvalnoyi tehniki Napriklad v 1957 r bula opublikovana stattya Bena S Meltonta j Lesli F Bejli u yakij buli zaproponovani varianti realizaciyi algebrayichnih operacij z obrobki signaliv za dopomogoyu elektronnih shem sho ye yihnimi analogami z metoyu stvorennya mashinnogo korrelyatora angl a machine correlator abo mashinnogo obchislyuvacha obrobki signaliv na osnovi analogovoyi obchislyuvalnoyi mashini Po suti tim samim buv stvorenij simbioz prijomnoyi sistemi j specobchislitelya dlya ocinyuvannya parametriv signaliv Prihid na zminu analogovim obchislyuvalnim zasobam cifrovoyi tehniki bukvalno cherez tri roki v 1960 r vtilivsya v ideyu vikoristannya shvidkodiyuchogo komp yutera dlya rozv yazku pelengacijnogo zavdannya spochatku vidnosno viznachennya miscya roztashuvannya epicentru zemletrusu Do tih hto pershim realizuvav cyu ideyu na praktici slid vidnesti B A Bolta yakij napisav programu dlya IBM 704 z sejsmopelengaciyi na osnovi metodu najmenshih kvadrativ Praktichno sinhronno z nim analogichnij pidhid vikoristav spivrobitnik Avstralijskogo nacionalnogo universitetu Flinn Nezvazhayuchi na te sho v zaznachenih eksperimentah interfejs mizh datchikami j komp yuterom buv realizovanij za dopomogoyu perfokart vvedennya danih takij rozv yazok stav virishalnim krokom na shlyahu poyavi CAR Dali zalishalosya lishe rozv yazati problemu bezposerednoyi podachi u komp yuter cifrovih danih otrimanih vid sensornih elementiv viklyuchivshi etap pidgotovki perforacijnih kart i uchast operatora yak zajvoyi lanki Pri comu rozv yazok zavdannya udoskonalennya obrobki informaciyi vid reshitok sensornih datchikiv mig buti zvedenij do rozrobki programnogo zabezpechennya integrovanogo z nimi komp yutera Z cogo momentu analogichni rishennya mogli tirazhuvatisya v bud yakih radiotehnichnih dodatkah U SRSR pershim zvernuv uvagu na potencijni mozhlivosti bagatokanalnih analizatoriv Polikarpov B I Vin rozglyanuv analizatori fazovogo tipu z rivnimi abo kratnimi vidstanyami mizh fazovimi centrami prijomnih kanaliv na vihodah yakih naprugi zaznayut korelyacijnoyi obrobki i za dopomogoyu obchislyuvalnih mashin viznachayutsya kutovi koordinati dzherel signaliv Polikarpov B I ukazav na principovu mozhlivist rozriznennya dzherel signaliv z kutovoyu vidstannyu menshoyu za shirinu golovnoyi pelyustki diagrami spryamovanosti antenoyi sistemi Odnak konkretnij rozv yazok zavdannya nadreleyivskogo rozriznennya dzherel viprominyuvannya bulo zaproponovano lishe u 1962 roci Varyuhinim V O i Zablockim M A yakimi buv vinajdenij vidpovidnij sposib vimiru napryamkiv na dzherela elektromagnitnogo polya Danij sposib gruntuvavsya na obrobci informaciyi sho mistitsya u rozpodili kompleksnih amplitud naprug na vihodah amplitudnih fazovih i fazovo amplitudnih bagatokanalnih analizatoriv i dozvolyav viznachati kutovi koordinati dzherel sho perebuvayut u mezhah shirini golovnoyi pelyustki prijomnoyi antennoyi sistemi Nadali Varyuhinim V O bula rozroblena zagalna teoriya bagatokanalnih analizatoriv zasnovana na obrobci informaciyi sho utrimuyetsya v rozpodili kompleksnih amplitud naprug na vihodah antenno reshitki Cya teoriya rozglyadaye sposobi viznachennya kutovih koordinat dzherel zalezhno vid kutovih vidstanej mizh nimi fazovih i energetichnih spivvidnoshen mizh signalami a takozh funkcionalni shemi obladnannya sho realizuye teoretichni visnovki Viznachennya parametriv dzherel provoditsya bezposerednim rozv yazkom sistem transcendentnih rivnyan visokogo poryadku sho opisuyut funkciyu vidguku bagatokanalnogo analizatora Trudnoshi sho vinikayut pri rozv yazku transcendentnih sistem rivnyan visokogo poryadku buli podolani Varyuhinim V O shlyahom separaciyi nevidomih pri yakij viznachennya kutovih koordinat zvoditsya do rozv yazku dvoh abo navit odnogo rivnyannya a viznachennya kompleksnih amplitud do rozv yazku linijnih sistem rivnyan poryadku N Doslidnij zrazok 64 kanalnoyi CAR Vazhlivoyu vihoyu u viznanni naukovih rezultativ Varyuhina V O stav zahist nim disertaciyi na zdobuttya naukovogo stupenya doktori tehnichnih nauk sho vidbuvsya u 1967 r Vidminnoyu risoyu rozvinenih nim teoretichnih osnov stala maksimalna avtomatizaciya procesu ocinyuvannya koordinat i parametriv signaliv todi yak za kordonom u cej chas zarodzhuvavsya pidhid sho bazuyetsya na formuvanni funkciyi vidguku sejsmichnogo bagatokanalnogo analizatora j ocinci jogo rozriznyuvalnoyi zdatnosti na osnovi vizualnih vrazhen Mova jde pro metod Kejpona j rozrobleni nadali metodi MUSIC ESPRIT ta inshi proyekcijni metodi spektralnogo ocinyuvannya Originalnist osnovnih teoretichnih dosyagnen naukovoyi shkoli Varyuhina V O otrimani nim i jogo uchnyami nasampered u Vijskovij akademiyi PPO Suhoputnih vijsk imeni Vasilevskogo O M na tli rozvinenih za kordonom teoretichnih metodiv spektralnogo ocinyuvannya zberigayetsya j nini zavdyaki maksimalnomu vrahuvannyu specifichnih osoblivostej analitichnogo opisu funkciyi vidguku bagatokanalnogo analizatora u tomu chisli sformovanoyi na osnovi operaciyi shvidkogo peretvorennya Fur ye Ce stosuyetsya zvedennya zavdannya nadreleyivskogo rozriznennya signaliv po vihodah vtorinnih prijomnih kanaliv do rozv yazku algebrayichnogo rivnyannya stupenya M de M kilkist dzherel viznachennya nevidomoyi kilkosti yih ta inshih vazhlivih aspektiv Zaznachenim naukovim kolektivom buv rozroblenij i vsebichno aprobovanij ryad maketiv RLS iz CAR za uchastyu jogo predstavnikiv provedeni uspishni poligonni viprobuvannya doslidnogo zrazka unikalnoyi 64 kanalnoyi RLS iz CAR Mizhvidomcha naukovo tehnichna narada provedena v 1977 r Naukovoyu Radoyu AN SRSR z problemi Statistichna radiofizika golova akademik Kobzaryev Yu B i Filiyeyu protipovitryanoyi oboroni Suhoputnih vijsk Vijskovoyi artilerijskoyi akademiyi im M I Kalinina m Kiyiv nadala oficijnij status terminu cifrovi antenni reshitki i viznala prioritet naukovoyi shkoli Varyuhina V O u rozrobci j praktichnij realizaciyi vidpovidnoyi teoriyi Vona zh datuvala pochatok doslidzhen sho vikonuvalisya pid kerivnictvom Varyuhina V O 1962 rokom Zvichajno robiti visnovok pro prioritet i vazhlivist tih abo inshih naukovih pidhodiv u procesi formuvannya zagalnoyi teoriyi CAR sprava nevdyachna vrahovuyuchi zakritij harakter bilshosti robit i vidsutnist mozhlivosti dokladnogo oznajomlennya z naukovoyu spadshinoyu togo chasu Vikladenij tut istorichnij ekskurs lishe pidnimaye zavisu chasu nad rozvitkom naukovogo poshuku j mav za metu vkazati na istorichnomu foni zagalnu nishu j mchasovi ramki zarodzhennya teoriyi bagatokanalnogo analizu Detalnij opis istorichnih etapiv rozvitku teoriyi CAR zaslugovuye okremogo rozglyadu Prijmalno peredavalnij modul CARV PPM CAR isnuye dva kanali obrobki danih peredavalnij kanal prijmalnij kanalPrijmalnij kanal Osnova prijmalnogo kanalu ACP Analogo cifrovij peretvoryuvach zaminyuye v analogovomu varianti realizaciyi aktivnogo modulya dva pristroyi fazoobertuvach i attenyuator ACP dozvolyaye perejti vid analogovogo do cifrovogo predstavlennya signalu dlya podalshogo jogo analizu u shemi cifrovoyi obrobki signalu Dlya efektivnoyi roboti ACP v kanali zastosovuyutsya she dva pristroyi Maloshumnij pidsilyuvach MShP zbilshuye amplitudu signalu do neobhidnogo rivnya dlya podalshogo ocifrovuvannya Pristrij zahistu prijmacha rozryadnik abo obmezhuvach yakij dozvolyaye zapobigti perevantazhennyu prijmalnogo kanalu visokim rivnem signalu zavadi Peredavalnij kanal Osnova peredavalnogo kanalu cifro analogovij peretvoryuvach yakij priznachenij dlya cifrovogo sintezu signalu V peredavalnomu kanali vin zaminyuye fazoobertuvach ta attenyuator a takozh chastinu generatora a same sintezator signalu modulyator i sintezator chastoti geterodin Pislya CAP v kanali signal prohodit pidsilyuvach potuzhnosti i viprominyuyetsya antenoyu Vimogi do pidsilyuvacha v peredavalnomu kanali inshi nizh v prijmalnomu Ce poyasnyuyetsya rivnem potuzhnosti na vhodi pidsilyuvacha yakij na poryadki menshe za signal prijnyatij modulem z prostoru Sistema sinhronizaciyiDana sistema priznachena dlya formuvannya opirnih chastot z metoyu zabezpechennya sinhronnoyi roboti usih skladovih chastin programno aparatnogo kompleksu sistemi cifrovogo diagramoutvorennya taktuvannya ACP i CAP strobuvannya filtrivv decimaciyi formuvannya impulsiv zapusku peredavacha vidachi opirnogo signalu na analogovij generator ta upravlinnya komutaciyeyu signaliv korekciyi harakteristik prijmalnih moduliv Sistema sinhronizaciyi maye zabezpechuvati minimizaciyu dzhitera sinhrosignaliv taktuvannya ACP i CAP oskilki v inshomu vipadku bude znizhuvatisya tochnist kutovoyi pelengaciyi dzherel signaliv i glibina prignichennya aktivnih zavad Sistema korekciyi harakteristik prijmalnih kanalivCifrova sistema korekciyi harakteristik prijmalnih kanaliv priznachena dlya cifrovoyi kompensaciyi tehnologichnih pogrishnostej sho prizvodyat do mizhkanalnih i kvadraturnih neidentichnostej harakteristik prijmalnih kanaliv CAR V aktivnih CAR mozhe vikonuvatisya takozh korekciya harakteristik peredavalnih kanaliv Funkcionuvannya sistemi korekciyi zdijsnyuyetsya v dvoh osnovnoh rezhimah rozrahunok koeficiyentiv korekciyi za dopomogoyu kontrolnih signaliv i rezhim korekciyi cifrovih vidlikiv naprug signaliv po rozrahovanih vagovih koeficiyentah Sistema cifrovogo diagramoutvorennya CDU Zabezpechuye cifrovij sintez diagrami spryamovanosti v rezhimi prijomu signaliv a takozh formuvannya zadanogo rozpodilu elektromagnitnogo polya v rozkrivi antennoyi reshitki u rezhimi peredachi Pri velikij kilkosti kanaliv yavlyaye soboyu obchislyuvalnu merezhu sho poyednuye kilka cifrovih moduliv obrobki signaliv Najbilshe poshirennya otrimalo vikonannya cifrovogo diagramoutvorennya angl digital beamforming na osnovi operaciyi shvidkogo peretvorennya Fur ye Perevagi pered analogovimi FARPeretvorennya CAR u standartnu tehnologiyu suchasnih zasobiv radiolokaciyi zv yazku ta suputnikovoyi navigaciyi obumovlene nizkoyu yih perevag u porivnyanni z FAR Prijmalni CAR visokoinformativni prijmalni sistemi zdatni sprijnyati vsyu informaciyu sho mistitsya u prostorovo chasovij strukturi elektromagnitnih poliv u rozkrivi reshitki i praktichno bez vtrat transformuvati yiyi v dani pro nayavnist i parametri ob yektiv Cifrove formuvannya visokoidentichnih chastotnih filtriv na vihodi prijomnih kanaliv zabezpechuye gliboku kompensaciyu shirokosmugovih zavadovih signaliv U kombinaciyi z rozshirennyam dinamichnogo diapazonu pri nakopichenni v procesi prostorovo chasovoyi obrobki ce zabezpechuye nedosyazhnu ranishe zavadozahishenist Maksimalna glibina nuliv diagrami spryamovanosti v napryamkah na dzherela zavad u FAR obmezhena maloyu rozryadnistyu fazoobertachiv 5 6 bit u CAR zhe vikoristovuyutsya ACP z rozryadnistyu 12 16 bit Pri vikonanni PPM CAR iz programno konfigurovanoyu arhitekturoyu povnoyu miroyu mozhe buti realizovanij princip integrovanoyi aperturi U ce ponyattya vhodit ob yednannya antennih sistem i visokochastotnih blokiv usih tipiv bortovih radiotehnichnih zasobiv u yedinu strukturu z minimizaciyeyu aparaturi a takozh pobichnih radioviprominyuvan Pri comu dosyagayetsya operativna funkcionalno resursna adaptaciya arhitekturi bortovogo radioelektronnogo ustatkuvannya j suttyevo zrostaye efektivnist usogo radioelektronnogo kompleksu Zdatnist CAR do bagatosignalnogo prijomu u shirokomu tilesnomu kuti pri organizaciyi bagatopozicijnih kompleksiv dozvolyaye podolati bilshist nedolikiv vlastivih analogichnim tradicijnim sistemam z elektronnoyu abo mehanichnoyu perebudovoyu vuzkogo promenya Gibridni dzerkalni anteni z CARTaka riznovidnist CAR yavlyaye soboyu sukupnist dzerkalnogo reflektora i CAR roztashovanoyi u jogo fokalnij ploshini Cya konstrukciya dozvolyaye otrimati bagatopromenevu diagramu spryamovanosti u vuzkomu prostorovomu sektori Elementna baza CAREksperimentalnij zrazok 8 kanalnoyi CAR pershij etap Cifrovij segment 8 kanalnoyi CAR na osnovi standartu PCI z FPGA modulyami cifrovoyi obrobki signaliv drugij etap 16 kanalnij modul ACP i cifrovoyi obrobki signaliv CAR standartu CompactPCI tretij etap Bagatokanalnij analogovij prijmalnij modul CAR Rozvitok shemotehniki CAR bere pochatok z momentu poyavi pershih eksperimentalnih zrazkiv CAR Z pozicij sogodennya shemotehnichni pidhodi 1970 ih i pershoyi polovini 1980 ih rokiv yaki pov yazani z vikoristannyam diskretnoyi tranzistornoyi elementnoyi bazi ta pershih doslidnih zrazkiv integralnih shem ACP ye dosit arhayichnimi V istorichnomu aspekti istotnij vpliv na rozvitok elementnoyi bazi CAR zrobiv perehid vid odnokanalnih do bagatokanalnih mikroshem ACP CAP poyava novih standartiv na interfejsni shini ta moduli vbudovanih komp yuternih sistem vidstavannya v udoskonalenni procesoriv cifrovoyi obrobki signaliv DSP vid mikroprocesoriv universalnogo priznachennya progres v rozrobci programovanih logichnih integralnih shem PLIS tipu FPGA Vidpovidno v rozvitku shemotehnichnoyi bazi CAR mozhna umovno vidiliti chotiri etapi rozglyadayuchi poperednij chasovij period yak yih peredistoriyu Pershij etap pov yazanij z vikoristannyam odnokanalnih mikroshem ACP i z realizaciyeyu cifrovoyi obrobki signaliv v prijmalnih kanalah na osnovi okremo vzyatih mikroshem sumatoriv registriv i pomnozhuvachiv Harakternim prikladom takogo pidhodu ye eksperimentalnij zrazok 8 kanalnoyi CAR stvorenij v problemnij naukovo doslidnij laboratoriyi Vijskovoyi akademiyi protipovitryanoyi oboroni Suhoputnih vijsk imeni Marshala Radyanskogo Soyuzu Vasilevskogo O M m Kiyiv v 1989 92 rr div foto Krim pristroyiv pervinnoyi cifrovoyi obrobki yaki zdijsnyuvali formuvannya kvadraturnih skladovih signaliv i decimaciyu yih vidlikiv z kogerentnim nakopichennyam u chasi ta suputnoyu cifrovoyu filtraciyeyu na diskretnih mikroshemah operativnih zapam yatovuyuchih pristroyiv OZP vikonuvalasya buferizaciya potoku vidlikiv pered yih perezapisom v pam yat komp yutera Drugij etap obumovlenij poyavoyu na masovomu rinku pershih promislovih komp yuteriv i interfejsnih kros plat riznih versij standartiv ISA i PCI koli stalo mozhlivim zastosovuvati dlya kozhnogo prijmalnogo kanalu svij modul DSP v tomu chisli konstruktivno rozmezhuvavshi cifrovij ta analogovij segmenti CAR Odnak neobhidnist zhorstkoyi sinhronizaciyi pervinnoyi cifrovoyi obrobki signaliv u vsih prijmalnih kanalah CAR zmusila nadali vidmovitisya vid moduliv DSP zaminivshi yih na specialno rozrobleni moduli z PLIS tipu FPGA Prikladom takogo rodu ye cifrovij segment doslidnogo zrazka modernizovanoyi RLS P 18 2001 rik div foto Tretij etap u rozvitku elementnoyi bazi pov yazanij z perehodom do vikoristannya standartiv VME i CompactPCI a takozh zastosuvannya 4 i 8 kanalnih mikroshem ACP v bagatokanalnih modulyah cifrovoyi obrobki signaliv Chasovi ramki pochatku cogo etapu v SShA i krayinah kolishnogo SRSR rozriznyayutsya priblizno na 5 7 rokiv Osnovnimi principami danogo periodu stala maksimalna integraciya cifrovoyi obrobki z ustanovkoyu na odnij plati formatu 6U do 32 oh i bilshe kanaliv analogo cifrovogo peretvorennya signaliv z vikoristannyam vidpovidnoyi eshelonovanoyi obrobki yih vihidnih vidlikiv spochatku v dekilkoh a potim i v odnij FPGA V cej zhe chas zdijsnivsya perehid do integrovanih moduliv analogovoyi obrobki signaliv U tih vipadkah koli bulo dorechno dlya takoyi integraciyi vikoristovuvalisya bagatokanalni mikroshemi analogovih pidsilyuvachiv a v inshih variantah integraciya vikonuvalasya shlyahom konstruktivnogo ob yednannya kilkoh prijomnih moduliv do 4 8 v odin blok iz spilnim rozvedennyam zhivlennya kontrolnih signaliv signaliv geterodinu ta z bagatokanalnim roznimannyam dlya zv yazku z cifrovim blokom div foto Golovnim nedolikom shemotehniki tretogo etapu stala nedostatnya propuskna zdatnist interfejsiv VME i CompactPCI sho obmezhuvala kanalnist CAR i temp onovlennya informaciyi po yiyi vihodah Dlya virishennya ciyeyi problemi rozrobniki zmusheni buli piti shlyahom stvorennya specialnih kros plat sho zabezpechuvali mizhmodulnu peredachu danih na promizhnih etapah obrobki Napriklad mizh cifrovimi prijomnimi i ob yednuyuchimi modulyami de zavershuvalosya cifrove diagramne utvorennya Ce dozvolilo narostiti kanalnist cifrovih moduliv obrobki v platah formatu 6U z shistnadcyati 12 rozryadnih ACP do 32 i navit 48 na odnij plati Ostannye vdalosya realizuvati v 2006 roci grupi rozrobnikiv na choli z Cheng Yi Chi pri stvorenni shvidkodiyuchoyi cifrovoyi aparaturi reyestraciyi danih detektora adroniv Hadron Blind Detector v ramkah eksperimentu PHENIX na Relyativistskomu kolajderi vazhkih ioniv RHIC Brukhejvenska nacionalna laboratoriya BNL SShA Hocha oblast zastosuvannya zaznachenih 48 kanalnih moduliv istotno vidriznyalasya vid tematiki CAR universalnist pidhodiv dozvolyaye staviti yih v odin ryad z suto radiolokacijnimi rishennyami Potochnij chetvertij etap harakterizuyetsya pereoriyentaciyeyu na vikoristannya komp yuternih moduliv ta interfejsiv standartiv PCI Express Pri comu mozhut zastosovuvatisya vbudovani komp yuterni moduli standartiv z mezoninami AMC CompactPCI Serial CompactPCI PlusIO OpenVPX z mezoninom FMC ta in Dokladnij opis mozhlivih variantiv aparatnoyi realizaciyi cifrovoyi obrobki signaliv v CAR predstavleno v publikaciyah Slyusarya V I a takozh seriyi patentiv perelik yakih prodovzhuye popovnyuvatisya Osoblivistyu danogo etapu ye takozh perehid do shirokogo zastosuvannya radiofotonnih tehnologij v CAR Ocinka parametriv signalivBlokovij transponovanij torcevij dobutok matric v opisi modeli CARMetod maksimalnoyi pravdopodibnosti Dokladnishe Metod maksimalnoyi pravdopodibnosti Metod Proni Dokladnishe Metod Proni MUSIC Dokladnishe MUSIC ESPRIT Dokladnishe ESPRIT Shtuchnij intelekt Dokladnishe Shtuchnij intelekt Perspektivnim trendom u rozvitku metodiv obrobki signaliv v CAR ye zastosuvannya tehnologij shtuchnogo intelekta Odin z variantiv pri comu formuvannya tenzornogo sketcha z minimizaciyeyu obchislyuvalnih operacij na osnovi torcevogo dobutku matric Radiofotonni CARNa pochatkovomu etapi vikoristannya radiofotonnih tehnologij v CAR zvodilos do optovolokonnogo rozvedennya taktovih impulsov ACP po mnozhini prijmalnih kanaliv Pri comu dlya spracovuvannya ACP optichni impulsi mali peretvoryuvatisya u taktovi videosignali za dopomogoyu fotodetektoriv Take tehnichne rishennya napriklad dozvolyalo dolati problemi peredachi taktovih signaliv ACP cherez obertove kontaktne z yednannya vid neruhomoyi aparaturi nosijnoyi platformi na obertovu CAR Podalshij rozvitok radiofotoniki dozvoliv vikoristati optovolokonnij interfejs takozh dlya peredachi viprominyuvanih abo prijnyatih antennimi elementami CAR radiosignaliv ta yih obrobki Radiofotonni CAR ye osnovoyu radiofotonnih RLS Nastupnij krok vprovadzhennya radiofotonnih tehnologij CAR u radiozv yazok sho ochikuyetsya v sistemah zv yazku 6G Krim togo takij princip mozhe buti realizovanij u kompleksah ultrazvukovoyi diagnostiki Prikladi realizaciyi CARRadiolokacijni stanciyi Esminec D32 Daring Velika Britaniya z RLS S1850M S1850M na bortu italijskogo fregata Andrea Doria D 553 Giraffe AMB radar na aeroshou v Le Burzhe 2007 r RLS Voronezh M Lehtusi Rozrobnik Koncern RTI Sistemy RLS CAPTOR E DSEI 2019 RLS AN TPY 2 kompleksa THAAD RLS AMDR AN SPY 6 realizovana tehnologiya digital beamforming RLS Rokach AS na bashti kompleksu ZSU 23 4MMIMO sistemi Dokladnishe MIMO CAR vikoristovuyutsya v sistemah stilnikovogo zv yazku sho realizuyut tehnologiyu MIMO Massive MIMO Sonari ta ultrazvukovi sensori Tehnologiya CAR otrimala poshirennya v gidroakustichnih sistemah sonarah ta zasobah ultrazvukovoyi diagnostiki ALOKA SSD 3500SV 256 kanaliv Div takozhAnalogo cifrovij peretvoryuvach Cifro analogovij peretvoryuvach Dzhiter Antenna reshitka Fazovana antenna reshitka Aktivna fazovana antenna reshitka Adaptivna antenna reshitka CompactPCIPrimitkiSlyusar V I 2005 Osnovnye ponyatiya teorii i tehniki antenn Antennye sistemy evklidovoj geometrii Fraktalnye antenny SMART antenny Cifrovye antennye reshyotki CAR MIMO sistemy na baze CAR Razdely 9 3 9 8 v knige Shirokopolosnye besprovodnye seti peredachi informacii Vishnevskij V M Lyahov A I Portnoj S L Shahnovich I V M Tehnosfera 2005 s C 498 569 Slyusar V I 2004 Smart antenny poshli v seriyu PDF Elektronika nauka tehnologiya biznes 2004 2 s C 62 65 Slyusar V I 1999 Cifrovoe diagrammoobrazovanie bazovaya tehnologiya perspektivnyh sistem svyazi PDF Radioamator 1999 8 s C 58 59 Slyusar V I 2001 Cifrovoe formirovanie lucha v sistemah svyazi budushee rozhdaetsya segodnya PDF Elektronika nauka tehnologiya biznes 2001 1 s C 6 12 Slyusar V I 2001 Cifrovye antennye reshyotki budushee radiolokacii PDF Elektronika nauka tehnologiya biznes 2001 3 s C 42 46 Slyusar V I 2002 PDF Specialnaya tehnika i vooruzhenie Fevral 2002 1 2 s S 17 23 Arhiv originalu PDF za 23 grudnya 2018 Procitovano 18 bereznya 2018 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a pages maye zajvij tekst dovidka Slyusar V I Origins of the Digital Antenna Array Theory International Conference on Antenna Theory and Techniques 24 27 May 2017 Kyiv Ukraine Pp 199 201 1 Slyusar V I Razvitie shemotehniki CAR nekotorye itogi Chast 1 Pervaya milya Last mile Prilozhenie k zhurnalu Elektronika nauka tehnologiya biznes N1 2018 C 72 77 2 H T Friis Oscillographic Observations on the Direction of Propagation and Fading of Short Waves Proceedings of the Institute of Radio Engineers May 1928 Volume16 Issue 5 Pp 658 665 E W Hamlin P A Seay W E Gordon A New Solution to the Problem of Vertical Angle of Arrival of Radio Waves Journal of Appllied Physics 1949 Vol 20 Pp 248 251 Frederick E Brooks A Receiver for Measuring Angle of Arrival in a Complex Wave Proceedings of the I R E April 1951 Pp 407 411 Ben S Meltont and Leslie F Bailey Multiple Signal Correlators Geophysics July 1957 Vol XXII No 3 Pp 565 588 B A Bolt The Revision of Earthquake Epicentres Focal Depths and Origin Times using a High speed Computer Geophysical Journal 1960 Vol 3 Issue 4 Pp 433 440 E A Flinn Local earthquake location with an electronic computer Bulletin of the Seismological Society of America July 1960 Vol 50 No 3 Pp 467 470 Polikarpov B I O nekotoryh vozmozhnostyah primeneniya nezavisimyh kanalov priema signalov i ispolzovaniya elektronno vychislitelnoj tehniki dlya povysheniya pomehoustojchivosti i razreshayushej sposobnosti radiolokacionnyh izmerenij Sbornik Ekspress informaciya BNT 23 1961 A S SSSR 25752 Sposob izmereniya napravlenij na istochniki elektromagnitnogo polya Varyuhin V A Zablockij M A 1962 Varyuhin V A Kasyanyuk S A Ob odnom metode resheniya nelinejnyh sistem specialnogo vida Zhurnal vychislitelnoj matematiki i matematicheskoj fiziki Izdanie AN SSSR 2 1966 Marpl ml S L Cifrovoj spektralnyj analiz i ego prilozheniya Per s angl Moskva Mir 1990 584 str Minochkin A I Rudakov V I Slyusar V I Osnovy voenno tehnicheskih issledovanij Teoriya i prilozheniya Tom 2 Sintez sredstv informacionnogo obespecheniya vooruzheniya i voennoj tehniki Pod red A P Kovtunenko Kiev Granmna 2012 S 7 98 354 521 3 Slyusar V I 2001 Ideologiya postroeniya multistandartnyh bazovyh stancij shirokopolosnyh sistem svyazi PDF Izvestiya vuzov Ser Radioelektronika 2001 Tom 44 4 s C 3 12 Slyusar V I 2001 Mnogostandartnaya svyaz problemy i resheniya PDF Radioamator 2001 s 7 C 54 54 8 C 50 51 Patent Ukrayini na korisnu model 47675 MPK 2009 MPK 7 G 01 S 13 08 13 44 G 01 S 7 02 7 46 H 02 K 15 00 15 16 Sistema obrobki signaliv prijmalnoyi cifrovoyi antennoyi reshitki Slyusar V I Voloshuk I V Gricenko V M Bondarenko M V Malashuk V P Shacman L G Nikitin M M Zayavka na vidachu patentu Ukrayini na korisnu model u200903986 vid 22 04 2009 Patent opublikovano 25 02 2010 byul 4 http www slyusar kiev ua 47675 pdf Slyusar V I 1998 Vliyanie nestabilnosti takta ACP na uglovuyu tochnost linejnoj cifrovoj antennoj reshetki PDF Izvestiya vuzov Ser Radioelektronika 1998 Tom 41 6 s C 77 80 Bondarenko M V Slyusar V I Vliyanie dzhittera ACP na tochnost pelengacii cifrovymi antennymi reshetkami Izvestiya vuzov Ser Radioelektronika 2011 8 C 41 49 4 Bondarenko M V Slyusar V I Limiting depth of jammer s suppression in a digital antenna array in conditions of ADC jitter 5th International Scientific Conference on Defensive Technologies OTEH 2012 18 19 September 2012 Belgrade Serbia Pp 495 497 5 Slyusar V I Titov I V Metod korrekcii harakteristik peredayushih kanalov aktivnoj CAR Izvestiya vuzov Ser Radioelektronika 2004 Tom 47 8 S 14 20 6 Slyusar V I Korrekciya harakteristik priyomnyh kanalov cifrovoj antennoj reshyotki po kontrolnomu istochniku v blizhnej zone Izvestiya vuzov Ser Radioelektronika 2003 Tom 46 1 C 44 52 http www slyusar kiev ua IZV VUZ 2003 1 pdf Patent Ukrayini na korisnu model 66902 MPK 2011 01 G01S 7 36 2006 01 H03D 13 00 Sposib korekciyi mizhkanalnih i kvadraturnih neidentichnostej prijmalnih kanaliv cifrovoyi antennoyi reshitki Slyusar V I Korolov M O Cibulov R A Zayavka na vidachu patentu Ukrayini na korisnu model u201107655 vid 17 06 2011 Patent opublikovano 25 01 2012 byul 2 http www slyusar kiev ua 66902 pdf Patent Ukrayini na korisnu model 33257 MPK7 G 01 S7 36 H 03 D13 00 Sposib korekciyi kvadraturnogo rozbalansu z vikoristannyam dodatkovogo strobuvannya vidlikiv analogo cifrovogo peretvoryuvacha Slyusar V I Masesov M O Soloshev O M Zayavka na vidachu patentu Ukrayini na korisnu model u200802467 vid 26 02 2008 Patent opublikovano 10 06 2008 byul 11 http www slyusar kiev ua 33257 pdf Slyusar V I Titov I V Correction of smart antennas receiving channels characteristics for 4G mobile communication Proceedings of the IV th International Conference on Antenna Theory and Techniques 9 12 September 2003 Sevastopol Pp 374 375 http www slyusar kiev ua MKTTA 2003 pdf Slyusar V I 2004 Shemotehnika cifrovyh antennyh reshyotok Grani vozmozhnogo PDF Elektronika nauka tehnologiya biznes 2004 8 s C 34 40 Belousov O A Ryazanov E V Kolmykova A S Dyakin A I Primenenie algoritmov nechetkoj logiki v sisteme upravleniya diagrammoobrazuyushim ustrojstvom gibridnoj zerkalnoj antenny Programmnye produkty i sistemy 2018 4 S 757 762 DOI 10 15827 0236 235X 031 4 757 762 7 Slyusar V I The way of correction of DAA receiving channels characteristics using the heterodyne signal Proceedings of the III International Conference on Antenna Theory and Techniques ICATT 99 8 11 September 1999 Sevastopil pages 244 245 8 Patent Ukrayini na korisnu model 39243 MPK 2006 G01S 13 00 G01S 7 00 H02K 15 00 Bagatokanalnij prijmalnij pristrij Slyusar V I Voloshuk I V Alesin A M Gricenko V M Bondarenko M V Malashuk V P Shacman L G Nikitin M M Zayavka na vidachu patentu Ukrayini na korisnu model u200813442 vid 21 11 2008 Patent opublikovano 10 02 2009 byul 3 Slyusar V I 2002 Shemotehnika cifrovogo diagrammoobrazovaniya Modulnye resheniya PDF Elektronika nauka tehnologiya biznes 2002 1 s C 46 52 Slyusar V I 2003 Modulnye resheniya v shemotehnike cifrovogo diagrammoobrazovaniya PDF Izvestiya vuzov Ser Radioelektronika Tom 46 12 s C 48 62 Chi C Anderson W Azmoun B Citron Z Dubey A Durham M Fraenkel Z Harder J Hemmick T Kamin J Kozlov A Milov A Naglis M O Connor P Pisani R P Radeka V Ravinovich I Sakaguchi T Sharma D Sickles A Sippach F W Stoll S Tserruya I Woody C Yu B A Faster Digitizer System for the Hadron Blind Detector in PHENIX IEEE Nuclear Science Symposium Conference Record 2007 P 1997 2000 Slyusar V I Razvitie shemotehniki CAR nekotorye itogi Chast 2 Pervaya milya Last mile Prilozhenie k zhurnalu Elektronika nauka tehnologiya biznes N2 2018 C 76 80 9 Vadym Slyusar New Matrix Operations for DSP Lecture April 1999 DOI 10 13140 RG 2 2 31620 76164 1 Svetlana Kondratieva Elena Ovchinnikova Pavel Shmachilin Natalia Anosova Artificial Neural Networks in Digital Antenna Arrays 2019 International Conference on Engineering and Telecommunication EnT November 2019 Slyusar V I Vliyanie nestabilnosti takta ACP na uglovuyu tochnost linejnoj cifrovoj antennoj reshetki Izvestiya vysshih uchebnyh zavedenij Radioelektronika 1998 Tom 41 6 S 77 80 Shumov A V Nefedov S I Bikmetov A R Koncepciya postroeniya radiolokacionnoj stancii na osnove elementov radiofotoniki Nauka i Obrazovanie MGTU im N E Baumana Elektronnyj zhurnal 2016 05 S 41 65 DOI 10 7463 0516 0840246 Quaranta P Radar technology for 2020 Military Technolodgy 2016 9 48 R 86 89 Ahmad W Mohammad Integrated photonics for millimetre wave transmitters and receivers Thesis for PhD University College London 2019 153 p David K amp Berndt H 2018 6G Vision and Requirements Is There Any Need for Beyond 5G IEEE Vehicular Technology Magazine September 2018 doi 10 1109 mvt 2018 2848498 Katherine Owens New Navy destroyer radar conducts first flight test 2020 09 14 u Wayback Machine April 10 2017 Slyusar V I Ultrazvukovaya tehnika na poroge tretego tysyacheletiya Elektronika nauka tehnologiya biznes 1999 5 S 50 53 http www slyusar kiev ua UZI ENTB 05 99 pdf Slyusar V I Novoe v ultrazvukovoj tehnike ot ehotomoskopov k ulrazvukovoj mikroskopii Biomedicinskaya radioelektronika 1999 8 S 49 53 http www slyusar kiev ua BIOMED 1999 pdfLiteraturaVaryuhin V A Osnovy teorii mnogokanalnogo analiza Kiev Nauk dumka 2015 168 s Voskresenskij D I Proektirovanie aktivnyh fazirovannyh antennyh reshyotok Pod red D I Voskresenskogo M Radiotehnika 2003 S 334 351 Voskresenskij D I Ovchinnikova E V Shmachilin P A Bortovye cifrovye antennye reshetki i ih elementy M Radiotehnika 2013 Vishnevskij V M Lyahov A I Portnoj S L Shahnovich I V Shirokopolosnye besprovodnye seti peredachi informacii M Tehnosfera 2005 592 c Problemy antennoj tehniki Pod red L D Bahraka D I Voskresenskogo M Radio i svyaz 1989 368 s Minochkin A I Rudakov V I Slyusar V I Osnovy voenno tehnicheskih issledovanij Teoriya i prilozheniya Tom 2 Sintez sredstv informacionnogo obespecheniya vooruzheniya i voennoj tehniki Pod red A P Kovtunenko Kiev Granmna 2012 S 7 98 354 521 10 Ponomarev L I Vechtomov V A Miloserdov A S Bortovye cifrovye mnogoluchevye antennye reshetki dlya sistem sputnikovoj svyazi M MGTU im N E Baumana 2016 216 c Dobychina E M Kolcov Yu V Cifrovye antennye reshetki v bortovyh radiolokacionnyh sistemah M MAI 2013 160 s Kuzmin S Z Cifrovaya radiolokaciya Vvedenie v teoriyu Kiev KVIC 2000 428 s Svetlichnyj Yu A Degtyarev P A Negodyaev P A Shemy i komponenty perspektivnyh radiotehnicheskih sistem s cifrovymi fazirovannymi antennymi reshetkami Materialy nauchno tehnicheskoj konferencii molodyh uchyonyh i specialistov Nauchnye chteniya k 90 letiyu so dnya rozhdeniya akademika V P Efremova Moskva 19 sentyabrya 2016 g 11