Харківці — село в Україні, у Переяславській міській громаді Бориспільського району Київської області.
село Харківці | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Київська область |
Район | Бориспільський район |
Громада | Переяславська міська громада |
Код КАТОТТГ | UA32040110120099306 |
Облікова картка | Харківці |
Основні дані | |
Населення | 467 |
Площа | 2,91 км² |
Густота населення | 160,48 осіб/км² |
Поштовий індекс | 08433 |
Телефонний код | +380 4567 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 50°08′36″ пн. ш. 31°24′34″ сх. д. / 50.14333° пн. ш. 31.40944° сх. д.Координати: 50°08′36″ пн. ш. 31°24′34″ сх. д. / 50.14333° пн. ш. 31.40944° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 100 м |
Водойми | р. Ільта |
Відстань до обласного центру | 91 км |
Відстань до районного центру | 51 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | 08400, Київська обл, Бориспільський р-н, м. Переяслав, вул. Богдана Хмельницького, 27/25 |
Карта | |
![]() Харківці | |
![]() Харківці | |
Мапа | |
|
Географія
Село Харківці розташоване за 91 км від обласного центру, 51 км від районного центру та 9 км від адміністративного центру міської громади, на березі річки Ільта. За 0,5 км від села пролягає автошлях територіального значення Т 1025.
Назва
Назва села походить від імені Харька, що є димінованим імененем Харитон. Місцеве населення використовує умовний поділ села на «кутки» — Жуківка, Гора, Волоківка, Заріччя, Буслики, Тимошки. Походження назв кутків здебільшого пов'язане з ландшафтним розташуванням, та з прізвищами і вуличними прізвиськами родин, що колись мешкали в певній частині села. Місцеві прізвиська досі широко поширені серед мешканців села.
Історія
За козаччини село Харківці належало до Першої сотні Переяславського полку Війська Запорозького.
За описом Київського намісництва 1781 року село відносилось до Переяславського повіту цього намісництва, і у ньому нараховувалось 126 хат виборних козаків, козаків підпомічників та підсусідків. Також у селі проживали два різночинці, один духівник та ще один церковник.
За книгою Київського намісництва 1787 року у Харківцях проживало 403 душі. Було у володінні різного звання «казених людей», козаків та власника — поручника Степана Малиновського.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZqTDBKbFlYVndiR0Z1WDFCdmJHRnVaRjlZVmtsSlgyMWhjQzVxY0djdk1qQXdjSGd0UW1WaGRYQnNZVzVmVUc5c1lXNWtYMWhXU1VsZmJXRndMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Село є на мапі 1800 року. З ліквідацією Київського намісництва село, як і увесь Переяславський повіт, увійшло до складу новоствореної Полтавської губернії.
У 1930-х роках, коли на державному рівні була організована боротьба з релігією в селі була спалена дерев'яна церква. Її кам'яний фундамент разом з надгробним каміням околишніх церковних поховань зберігалися до середини другої половини ХХ століття поблизу сучасного магазину. Станом на 1930 рік в селі налічувалось 269 подвір'їв і проживало 1430 чоловік. Того ж року був організований колгосп «Шлях до комуни», який мав 1424 га землі, з них 1328 — орної. Під час колективізації розкуркулено 5 сімей. Загальна кількість померлих від Голодомору (1932—1933) років 200 чол., встановлено прізвища 129 чоловік, причому у 1933 році померло людей утричі більше, ніж у 1932 році. Місце поховання померлих від голоду — сільський цвинтар.
12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 715-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Київської області», село увійшло до складу Переяславської міської громади.
17 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Переяслав-Хмельницького району, село увійшло до складу Бориспільського району.
Об'єкти соціальної сфери
В селі функціонують клуб, відділення поштового зв'язку, декілька магазинів, бібліотека.
Особистість
Уродженець села:
В селі народився сотник Максим Хоменко, який очолив Переяславське повстання. 19 липня 1666 року він вбив власнею шаблею Переяславського полковника Данила Ярмоленка. Максим Хоменко був обраним полковником, розпочав разом з козаками штурмувати Переяславський замок, в якому засів московський воєвода Вердеревский. Згодом Максим Хоменко очолив оборону Золотоніської фортеці. Повстання закінчилось поразкою.
Галерея
- Братська могила солдат РСЧА, які загинули у німецько-радянській війні в центрі села
Див. також
Примітки
- Заруба В.М. Адміністративно-територіальний устрій та адміністрація Війська Запорозького у 1648—1782 рр. — Дніпропетровськ, 2007. — С. 185—186
- Описи Київського намісництва 1770—1780 років XVIII ст.: Описово-статистичні джерела/ АН УРСР. Археогр. комісія та ін. — К.: Наукова думка, 1989. — 392 с. —
- Карта Малороссийской губернии из атласа Вильбрехта. www.etomesto.ru. Процитовано 16 вересня 2021.
- Національна книга пам'яті жертв Голодомору 1932—1933 років (PDF). (PDF) оригіналу за 25 вересня 2013. Процитовано 25 вересня 2013.
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Harkivci selo v Ukrayini u Pereyaslavskij miskij gromadi Borispilskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti selo Harkivci Pam yatnik voyinam odnoselcyam yaki zaginuli pid chas Drugoyi svitovoyi vijni v centri sela HarkivciPam yatnik voyinam odnoselcyam yaki zaginuli pid chas Drugoyi svitovoyi vijni v centri sela Harkivci Krayina Ukrayina Oblast Kiyivska oblast Rajon Borispilskij rajon Gromada Pereyaslavska miska gromada Kod KATOTTG UA32040110120099306 Oblikova kartka Harkivci Osnovni dani Naselennya 467 Plosha 2 91 km Gustota naselennya 160 48 osib km Poshtovij indeks 08433 Telefonnij kod 380 4567 Geografichni dani Geografichni koordinati 50 08 36 pn sh 31 24 34 sh d 50 14333 pn sh 31 40944 sh d 50 14333 31 40944 Koordinati 50 08 36 pn sh 31 24 34 sh d 50 14333 pn sh 31 40944 sh d 50 14333 31 40944 Serednya visota nad rivnem morya 100 m Vodojmi r Ilta Vidstan do oblasnogo centru 91 km Vidstan do rajonnogo centru 51 km Misceva vlada Adresa radi 08400 Kiyivska obl Borispilskij r n m Pereyaslav vul Bogdana Hmelnickogo 27 25 Karta Harkivci Harkivci Mapa Harkivci u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Harkivci GeografiyaSelo Harkivci roztashovane za 91 km vid oblasnogo centru 51 km vid rajonnogo centru ta 9 km vid administrativnogo centru miskoyi gromadi na berezi richki Ilta Za 0 5 km vid sela prolyagaye avtoshlyah teritorialnogo znachennya T 1025 NazvaNazva sela pohodit vid imeni Harka sho ye diminovanim imenenem Hariton Misceve naselennya vikoristovuye umovnij podil sela na kutki Zhukivka Gora Volokivka Zarichchya Busliki Timoshki Pohodzhennya nazv kutkiv zdebilshogo pov yazane z landshaftnim roztashuvannyam ta z prizvishami i vulichnimi prizviskami rodin sho kolis meshkali v pevnij chastini sela Miscevi prizviska dosi shiroko poshireni sered meshkanciv sela IstoriyaZa kozachchini selo Harkivci nalezhalo do Pershoyi sotni Pereyaslavskogo polku Vijska Zaporozkogo Za opisom Kiyivskogo namisnictva 1781 roku selo vidnosilos do Pereyaslavskogo povitu cogo namisnictva i u nomu narahovuvalos 126 hat vibornih kozakiv kozakiv pidpomichnikiv ta pidsusidkiv Takozh u seli prozhivali dva riznochinci odin duhivnik ta she odin cerkovnik Za knigoyu Kiyivskogo namisnictva 1787 roku u Harkivcyah prozhivalo 403 dushi Bulo u volodinni riznogo zvannya kazenih lyudej kozakiv ta vlasnika poruchnika Stepana Malinovskogo Generalna karta Ukrayini Gijoma Boplana na yakij Harkivci pidpisani yak Karkow 1648 Selo ye na mapi 1800 roku Z likvidaciyeyu Kiyivskogo namisnictva selo yak i uves Pereyaslavskij povit uvijshlo do skladu novostvorenoyi Poltavskoyi guberniyi U 1930 h rokah koli na derzhavnomu rivni bula organizovana borotba z religiyeyu v seli bula spalena derev yana cerkva Yiyi kam yanij fundament razom z nadgrobnim kaminyam okolishnih cerkovnih pohovan zberigalisya do seredini drugoyi polovini HH stolittya poblizu suchasnogo magazinu Stanom na 1930 rik v seli nalichuvalos 269 podvir yiv i prozhivalo 1430 cholovik Togo zh roku buv organizovanij kolgosp Shlyah do komuni yakij mav 1424 ga zemli z nih 1328 ornoyi Pid chas kolektivizaciyi rozkurkuleno 5 simej Zagalna kilkist pomerlih vid Golodomoru 1932 1933 rokiv 200 chol vstanovleno prizvisha 129 cholovik prichomu u 1933 roci pomerlo lyudej utrichi bilshe nizh u 1932 roci Misce pohovannya pomerlih vid golodu silskij cvintar 12 chervnya 2020 roku vidpovidno do rozporyadzhennya Kabinetu Ministriv Ukrayini 715 r Pro viznachennya administrativnih centriv ta zatverdzhennya teritorij teritorialnih gromad Kiyivskoyi oblasti selo uvijshlo do skladu Pereyaslavskoyi miskoyi gromadi 17 lipnya 2020 roku v rezultati administrativno teritorialnoyi reformi ta likvidaciyi Pereyaslav Hmelnickogo rajonu selo uvijshlo do skladu Borispilskogo rajonu Ob yekti socialnoyi sferiV seli funkcionuyut klub viddilennya poshtovogo zv yazku dekilka magaziniv biblioteka OsobististUrodzhenec sela V seli narodivsya sotnik Maksim Homenko yakij ocholiv Pereyaslavske povstannya 19 lipnya 1666 roku vin vbiv vlasneyu shableyu Pereyaslavskogo polkovnika Danila Yarmolenka Maksim Homenko buv obranim polkovnikom rozpochav razom z kozakami shturmuvati Pereyaslavskij zamok v yakomu zasiv moskovskij voyevoda Verderevskij Zgodom Maksim Homenko ocholiv oboronu Zolotoniskoyi forteci Povstannya zakinchilos porazkoyu GalereyaBratska mogila soldat RSChA yaki zaginuli u nimecko radyanskij vijni v centri selaDiv takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Kiyivska oblast PrimitkiZaruba V M Administrativno teritorialnij ustrij ta administraciya Vijska Zaporozkogo u 1648 1782 rr Dnipropetrovsk 2007 S 185 186 Opisi Kiyivskogo namisnictva 1770 1780 rokiv XVIII st Opisovo statistichni dzherela AN URSR Arheogr komisiya ta in K Naukova dumka 1989 392 s ISBN 5 12 000656 6 Karta Malorossijskoj gubernii iz atlasa Vilbrehta www etomesto ru Procitovano 16 veresnya 2021 Nacionalna kniga pam yati zhertv Golodomoru 1932 1933 rokiv PDF PDF originalu za 25 veresnya 2013 Procitovano 25 veresnya 2013 Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi