Марі-Фернан де Брінон (фр. Marie Fernand de Brinon; 1885—1947) — французький адвокат і журналіст, колаборант, в роки Другої світової війни — член уряду Віші. Розстріляний за вироком суду.
Фернан де Брінон фр. Marie Fernand de Brinon | |
![]() | |
Народження: | 26 серпня 1885[1] або 16 серпня 1885[2][3] Лібурн |
---|---|
Смерть: | 15 квітня 1947[4][1][5] (61 рік) Аркей |
Причина смерті: | вогнепальне поранення |
Країна: | Франція |
Релігія: | католицтво[6] |
Шлюб: | d і d[7] |
Нагороди: | |
|
Біографія
Марі-Фернан де Брінон народився 26 серпня 1885 року в місті Лібурн у багатій родині. Навчався в університеті на юриста, але вирішив працювати журналістом в Парижі. Після закінчення Першої світової війни Брінон зайняв пронімецькі позиції, виступав за відновлення відносин з німцями. У 1919 році на Паризькій мирній конференції він познайомився з майбутнім міністром закордонних справ гітлерівської Німеччини Йоахімом фон Ріббентропом.
Брінон став досить помітною фігурою в житті Франції 1930-х років. Прем'єр Едуар Даладьє особисто надсилав Брінона на зустріч з Адольфом Гітлером. Результатом цієї зустрічі стало опубліковане в газеті «Матен» інтерв'ю, в якому Гітлер запевняв Брінона в дружньому ставленні Німеччини до Франції, яке заспокоїло французьке суспільство.
Брінон добре контактував з представниками правих партій. Після того, як Франція зазнала поразки у червні 1940 року, Брінон виступив за співпрацю з окупантами. У липні 1940 року він на запрошення П'єра Лаваля зайняв посаду представника уряду Віші в окупованому Парижі.
Брінон всіляко підтримував нацистів, завдяки чому зумів врятувати свою дружину-єврейку від концентраційного табору. Брінон став одним з лідерів союзу «Франція-Німеччина», і своєрідним «рупором» нацистів у Західній Європі. У 1943 році він відвідав окуповані території Радянського Союзу. Після звільнення Франції в 1944 році Брінон з дружиною втік до Німеччини, де він став президентом французької Урядової Комісії вішистського уряду у екзилі. 22 квітня 1945 року Брінон був заарештований американцями. І сам колабораціоніст, і його дружина утримувалися у в'язниці Фресна, але дружина через деякий час була виправдана і звільнена.
6 березня 1947 року Верховний суд Франції визнав Фернана де Брінона винним у скоєнні військових злочинів і засудив його до вищої міри покарання — смертної кари через розстріл. 15 квітня 1947 року вирок був приведений у виконання у військовому форті в Монружі.
Примітки
- Encyclopædia Britannica
- https://catalogue.bnf.fr/ark:/12148/cb13608284z
- https://books.google.fr/books?id=Rxq6CwAAQBAJ&q=%2216%20août%201885%22#v=onepage
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Munzinger Personen
- https://books.google.es/books?id=RSyTCwAAQBAJ&pg=PT306
- http://www.ego.1939-1945.crhq.cnrs.fr/recherche/detail_aut.php?id_personne=3504
- Рисс К. Тотальный шпионаж. Часть четвёртая. Разгром.
- ДЕЛАРЮ Ж. (1998). ИСТОРИЯ ГЕСТАПО. Архів оригіналу за 22 липня 2012. Процитовано 2011-2-27.
- Александр Верт. Россия в войне 1941—1945.
- William L. Shirer (June 1971). The Collapse of the Third Republic (англ.). № 3rd printing. Pocket Books. с. 374.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mari Fernan de Brinon fr Marie Fernand de Brinon 1885 1947 francuzkij advokat i zhurnalist kolaborant v roki Drugoyi svitovoyi vijni chlen uryadu Vishi Rozstrilyanij za virokom sudu Fernan de Brinon fr Marie Fernand de Brinon Narodzhennya 26 serpnya 1885 1885 08 26 1 abo 16 serpnya 1885 1885 08 16 2 3 LiburnSmert 15 kvitnya 1947 1947 04 15 4 1 5 61 rik ArkejPrichina smerti vognepalne poranennyaKrayina FranciyaReligiya katolictvo 6 Shlyub d i d 7 Nagorodi Mediafajli b u VikishovishiBiografiyaMari Fernan de Brinon narodivsya 26 serpnya 1885 roku v misti Liburn u bagatij rodini Navchavsya v universiteti na yurista ale virishiv pracyuvati zhurnalistom v Parizhi Pislya zakinchennya Pershoyi svitovoyi vijni Brinon zajnyav pronimecki poziciyi vistupav za vidnovlennya vidnosin z nimcyami U 1919 roci na Parizkij mirnij konferenciyi vin poznajomivsya z majbutnim ministrom zakordonnih sprav gitlerivskoyi Nimechchini Joahimom fon Ribbentropom Brinon stav dosit pomitnoyu figuroyu v zhitti Franciyi 1930 h rokiv Prem yer Eduar Daladye osobisto nadsilav Brinona na zustrich z Adolfom Gitlerom Rezultatom ciyeyi zustrichi stalo opublikovane v gazeti Maten interv yu v yakomu Gitler zapevnyav Brinona v druzhnomu stavlenni Nimechchini do Franciyi yake zaspokoyilo francuzke suspilstvo Brinon dobre kontaktuvav z predstavnikami pravih partij Pislya togo yak Franciya zaznala porazki u chervni 1940 roku Brinon vistupiv za spivpracyu z okupantami U lipni 1940 roku vin na zaproshennya P yera Lavalya zajnyav posadu predstavnika uryadu Vishi v okupovanomu Parizhi Brinon vsilyako pidtrimuvav nacistiv zavdyaki chomu zumiv vryatuvati svoyu druzhinu yevrejku vid koncentracijnogo taboru Brinon stav odnim z lideriv soyuzu Franciya Nimechchina i svoyeridnim ruporom nacistiv u Zahidnij Yevropi U 1943 roci vin vidvidav okupovani teritoriyi Radyanskogo Soyuzu Pislya zvilnennya Franciyi v 1944 roci Brinon z druzhinoyu vtik do Nimechchini de vin stav prezidentom francuzkoyi Uryadovoyi Komisiyi vishistskogo uryadu u ekzili 22 kvitnya 1945 roku Brinon buv zaareshtovanij amerikancyami I sam kolaboracionist i jogo druzhina utrimuvalisya u v yaznici Fresna ale druzhina cherez deyakij chas bula vipravdana i zvilnena 6 bereznya 1947 roku Verhovnij sud Franciyi viznav Fernana de Brinona vinnim u skoyenni vijskovih zlochiniv i zasudiv jogo do vishoyi miri pokarannya smertnoyi kari cherez rozstril 15 kvitnya 1947 roku virok buv privedenij u vikonannya u vijskovomu forti v Monruzhi PrimitkiEncyclopaedia Britannica d Track Q5375741 https catalogue bnf fr ark 12148 cb13608284z https books google fr books id Rxq6CwAAQBAJ amp q 2216 20aout 201885 22 v onepage Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Munzinger Personen d Track Q107343683 https books google es books id RSyTCwAAQBAJ amp pg PT306 http www ego 1939 1945 crhq cnrs fr recherche detail aut php id personne 3504 Riss K Totalnyj shpionazh Chast chetvyortaya Razgrom DELARYu Zh 1998 ISTORIYa GESTAPO Arhiv originalu za 22 lipnya 2012 Procitovano 2011 2 27 Aleksandr Vert Rossiya v vojne 1941 1945 William L Shirer June 1971 The Collapse of the Third Republic angl 3rd printing Pocket Books s 374