III Всеукраїнський військовий з'їзд відбувся з 2-го по 12 листопада (20—31 жовтня) 1917 року в Києві. В роботі з'їзду узяло участь близько 3-х тисяч делегатів з різних військових частин.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk1THpOZmRtbDVjMnRmZW5scGVtUXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVE5mZG1sNWMydGZlbmxwZW1RdWFuQm4uanBn.jpg)
На з'їзді були представлені українські партії есерів (найбільша фракція), соціал-демократів, інші партії та групи. До президії були обрані: від українських есерів — Д. Лебединець (голова з'їзду), Шаулко, Блонський, Чернець, від українських есдеків — Табурянський, Скнар (заступник голови), а також безпартійний Лорченко, соціал-федераліст Андрущенко, націонал-революціонер Коваленко.
Після першого дня, за неповними даними, партійний склад 1000 делегатів, що прибули на з'їзд, був таким: 738 українських есерів, 111 українських есдеків, 24 соціаліста-федераліста, 22 самостійники, 13 націонал-революціонерів, 3 безпартійні соціалісти, 1 анархіст-індивідуаліст, 11 більшовиків, 90 безпартійних і 80 делегатів, чия приналежність залишилася нез'ясованою. Згодом кількість делегатів зросла до 2,5 тис. чоловік.
З доповіддю на з'їзді виступали М. Грушевський, М. Ковалевський та інші.
На з'їзді було ухвалено рішення «негайно проголосити повну незалежність України і приступити до створення Української армії».
7 листопада з делегатів з'їзду було сформовано полк, який став в розпорядження Центральної Ради. Зброя та набої були вилучені з заводу «Арсенал». Командиром полку був призначений поручик Микола Ґалаґан. До полку також приєдналися юнкери юнкерського піхотного училища в Києві. Полк у ході боїв 11-13 листопада у Києві розбив військові частини штабу Київської Військової Округи, які підтримували повалений Тимчасовий уряд і придушив спробу заколоту більшовиків у місті, у якому брали участь зокрема майбутні отамани українського червоного козацтва і організатори підрозділів Українського Червоно-Козачого Корпусу (Української Радянської Армії, Української Повстанської Армії 1920х рр.), такі як Василь Боженко. Саме після цих подій, які знаменували розкол між українськими козаками-самостійниками і козаками-інтернаціоналістами почався процес становлення окремого українського більшовицького уряду зі столицею у Харкові і розгортання підпорядкованих її керівництву червонокозацьких формувань на сході Української Республіки.
Постанови з'їзду значною мірою вплинули на рішення Української Центральної Ради проголосити самостійність Української Народної Республіки (на той час автономія у складі Російської Федеративної Республіки) зі столицею в Києві і почати розбудову власних, окремих, самостійних державних структур як то військових, управлінських, зовнішньополітичних тощо.
Див. також
Примітки
- ІСТОРІЇ УКРАЇНИ. Історичні зошити No 7, 1992 // О. Й.ЩУСЬ ВСЕУКРАЇНСЬКІ ВІЙСЬКОВІ З'ЇЗДИ[недоступне посилання з червня 2019]
- Всеукраїнські військові з‘їзди
- Большевистский мятеж в Киеве придушили с помощью юнкеров (рос.)
Джерела та література
- Щусь О. Й. Третій Всеукраїнський військовий з'їзд [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 145. — .
- Галушко, К. (2016). Історія українського війська. Харків: Клуб сімейного дозвілля. ISBN .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Vseukrayinskij vijskovij z yizd III Vseukrayinskij vijskovij z yizd vidbuvsya z 2 go po 12 listopada 20 31 zhovtnya 1917 roku v Kiyevi V roboti z yizdu uzyalo uchast blizko 3 h tisyach delegativ z riznih vijskovih chastin Miting z nagodi 3 go vijskovogo z yizdu u Kiyevi Na z yizdi buli predstavleni ukrayinski partiyi eseriv najbilsha frakciya social demokrativ inshi partiyi ta grupi Do prezidiyi buli obrani vid ukrayinskih eseriv D Lebedinec golova z yizdu Shaulko Blonskij Chernec vid ukrayinskih esdekiv Taburyanskij Sknar zastupnik golovi a takozh bezpartijnij Lorchenko social federalist Andrushenko nacional revolyucioner Kovalenko Pislya pershogo dnya za nepovnimi danimi partijnij sklad 1000 delegativ sho pribuli na z yizd buv takim 738 ukrayinskih eseriv 111 ukrayinskih esdekiv 24 socialista federalista 22 samostijniki 13 nacional revolyucioneriv 3 bezpartijni socialisti 1 anarhist individualist 11 bilshovikiv 90 bezpartijnih i 80 delegativ chiya prinalezhnist zalishilasya nez yasovanoyu Zgodom kilkist delegativ zrosla do 2 5 tis cholovik Z dopoviddyu na z yizdi vistupali M Grushevskij M Kovalevskij ta inshi Na z yizdi bulo uhvaleno rishennya negajno progolositi povnu nezalezhnist Ukrayini i pristupiti do stvorennya Ukrayinskoyi armiyi 7 listopada z delegativ z yizdu bulo sformovano polk yakij stav v rozporyadzhennya Centralnoyi Radi Zbroya ta naboyi buli vilucheni z zavodu Arsenal Komandirom polku buv priznachenij poruchik Mikola Galagan Do polku takozh priyednalisya yunkeri yunkerskogo pihotnogo uchilisha v Kiyevi Polk u hodi boyiv 11 13 listopada u Kiyevi rozbiv vijskovi chastini shtabu Kiyivskoyi Vijskovoyi Okrugi yaki pidtrimuvali povalenij Timchasovij uryad i pridushiv sprobu zakolotu bilshovikiv u misti u yakomu brali uchast zokrema majbutni otamani ukrayinskogo chervonogo kozactva i organizatori pidrozdiliv Ukrayinskogo Chervono Kozachogo Korpusu Ukrayinskoyi Radyanskoyi Armiyi Ukrayinskoyi Povstanskoyi Armiyi 1920h rr taki yak Vasil Bozhenko Same pislya cih podij yaki znamenuvali rozkol mizh ukrayinskimi kozakami samostijnikami i kozakami internacionalistami pochavsya proces stanovlennya okremogo ukrayinskogo bilshovickogo uryadu zi stoliceyu u Harkovi i rozgortannya pidporyadkovanih yiyi kerivnictvu chervonokozackih formuvan na shodi Ukrayinskoyi Respubliki Postanovi z yizdu znachnoyu miroyu vplinuli na rishennya Ukrayinskoyi Centralnoyi Radi progolositi samostijnist Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki na toj chas avtonomiya u skladi Rosijskoyi Federativnoyi Respubliki zi stoliceyu v Kiyevi i pochati rozbudovu vlasnih okremih samostijnih derzhavnih struktur yak to vijskovih upravlinskih zovnishnopolitichnih tosho Div takozhVseukrayinski vijskovi z yizdi UNR Ukrayinizaciya vijskovih chastin rosijskoyi armiyi v 1917 rociPrimitkiISTORIYi UKRAYiNI Istorichni zoshiti No 7 1992 O J ShUS VSEUKRAYiNSKI VIJSKOVI Z YiZDI nedostupne posilannya z chervnya 2019 Vseukrayinski vijskovi z yizdi Bolshevistskij myatezh v Kieve pridushili s pomoshyu yunkerov ros Dzherela ta literaturaShus O J Tretij Vseukrayinskij vijskovij z yizd 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 145 ISBN 978 966 00 1359 9 Galushko K 2016 Istoriya ukrayinskogo vijska Harkiv Klub simejnogo dozvillya ISBN 978 617 12 1472 9