Трафальгарська битва (англ. Battle of Trafalgar, фр. bataille de Trafalgar, ісп. batalla de Trafalgar) — морська битва, що відбулася 21 жовтня 1805 року між британськими та франко-іспанським флотами біля мису Трафальгар на Атлантичному узбережжі Іспанії (біля міста Кадіс) під час війни Французької імперії проти 3-ї антифранцузької коаліції.
Трафальгарська битва | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Війна третьої коаліції | |||||||
![]() Трафальгарська битва зі щогли корабля «Вікторія», картина Вільяма Тернера | |||||||
Координати: 36°15′00″ пн. ш. 6°12′00″ зх. д. / 36.250000000028° пн. ш. 6.2000000000277779577118054° зх. д. | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() | ![]() | ||||||
Командувачі | |||||||
![]() | |||||||
Військові сили | |||||||
27 лінійних кораблів та 6 інших кораблів; флагман HMS Victory | Французька імперія: 18 лінійних кораблів та 8 інших кораблів; флагман «Bucentaure» Іспанія: 15 лінійних кораблів; флагман «Principe de Asturias» | ||||||
Втрати | |||||||
449 загинуло, 1 246 поранених
| 7 000 захоплено в полон, 21 кораблів захоплено, 1 корабель знищений Франція: 2 218 загинуло, |
У цій вирішальній морській битві часів Наполеонівських воєн Французька імперія та Іспанія втратили двадцять два кораблі, у той час як Велика Британія — жодного. Під час бою загинув командувач британським флотом віце-адмірал Гораціо Нельсон. З того часу його ім'я стало символом військово-морської могутності Великої Британії.
Об'єднаним флотом Французької імперії та Іспанії командував французький адмірал П'єр Вільнев. Під його керуванням перебував іспанський адмірал Фредеріко Гравіна, який командував іспанськими силами. Через рани, отримані під час битви, Фредеріко помер через кілька місяців після її закінчення.
Трафальгарська битва була частиною Війни третьої коаліції й головним морським протистоянням XIX століття. Перемога Великої Британії підтвердила морську перевагу країни, встановлену в XVIII столітті. Після поразки Наполеон відмовився від свого плану нападу на південну частину Великої Британії й почав війну проти двох інших головних сил Європи: Російської та Австрійської імперії.
Передумови
1805 року головною наземною силою Європи була армія першої французької імперії під командуванням Наполеона; на морі такою силою був королівський військово-морський флот Великої Британії. Під час війни Велика Британія почала морську блокаду Французької імперії, що вплинуло на торгівлю і не дозволило Франції мобілізувати всі її морські сили. Попри кілька вдалих проривів блокади, французьким кораблям не вдалося остаточно припинити дії британського флоту, який міг атакувати їх як на своїй території, так і поза нею.
Наполеон проводив схожу політику: розпочав континентальну блокаду, що забороняла всім підвладним і залежним від Французької імперії країнам, а також її союзникам торгівлю з Британськими островами. Таким чином, було порушено зв'язок Великої Британії з Європою, що призвело до того, що країна була змушена атакувати ворога на землі.
Після того як Третя коаліція оголосила Французькій імперії війну та після нетривалого Ам'єнського миру, Наполеон вирішив почати наступ на Велику Британію.
Основна частина французького флоту перебувала в Бресті (в Бретані) і в Тулоні на узбережжі Середземного моря. Також існували і менші ескадри, які розміщувалися в портах на Атлантичному узбережжі Французької імперії. Крім того, на боці Французької імперії був іспанський флот, що базувався в Кадісі та Ферролі.
Велика Британія володіла добре навченим і досвідченим морським офіцерським корпусом, у той час як найкращі офіцери французького флоту були або страчені, або відсторонені від служби ще на початку Великої французької революції. Найнадійнішою людиною, якій можна було довірити командування Середземного флоту Наполеона, був П'єр-Шарль Вільнев.
Морський план Наполеона полягав в тому, що французькі сили в Середземному морі та іспанські сили в Кадісі мали прорвати блокаду й з'єднатися в Вест-Індії. Після цього їм пропонувалося допомогти французьким силам в Бресті вирватися з блокади й очистити Ла-Манш від британських кораблів, щоб забезпечити безпеку десантним кораблям.
Битва
Помітивши вранці 21 жовтня 1805 року біля мису Трафальгар англійську ескадру, адмірал Вільнев дати бій не зважився і наказав вертатись у Кадіс.
Переслідуючи франко-іспанський флот, британці розділились на дві колони: першу з 16 кораблів вів контр-адмірал Катберг Коллінгвуд на «Роял-Соверені», який мав розірвати ворожу лінію, другу з 11 кораблів — адмірал Гораціо Нельсон на «Вікторії», плануючи атакувати французький флагман «Буцентавр» Вільнева, який прикривався величезним 135-гарматним лінкором «Сантисіма-Тринідад».
Французам і іспанцям довелось розвернутись, щоб прийняти бій, і вишикувати 31 корабель у лінію.
Першим із ними зблизився «Роял-Соверен» Коллінгвуда, який о 12-30 розрізав ворожий стрій біля іспанського флагмана «Санта-Анна». Французький лінкор «Фуге» вдарив по ньому з гармат, але жоден снаряд не влучив в ціль. Наблизившись, «Роял-Соверен» буквально зрешетив «Фуге», після чого зі 150 гармат вдарив по «Санта-Анні», де загинуло і було покалічено близько 400 матросів.
Через півгодини у бій вступила колона Нельсона. «Буцентавр» Вільнева здійснив три постріли по «Вікторії», останнім влучивши в одну зі щогл. Йому відповіли залпами шість чи сім кораблів. Сильна бортова хитавиця заважала вести прицільний вогонь, але тривалий обстріл зрештою порушив єдність франко-іспанського флоту, розрізаного супротивником у кількох місцях. Бій перетворився на запеклі поєдинки на близькій відстані, абордажні атаки, в хід пішла холодна і стрілецька зброя.
Віце-адмірал Гораціо Нельсон, що стояв на капітанському містку «Вікторії» був поранений прицільним пострілом десь з 15 метрів. Куля пройшла через плече, пробила легеню і застрягла в хребті. Він помер приблизно в 16:30.
Десь о другій дня Вільнев наказав вступити у бій резерву з 5 кораблів, який він притримував, щоб завдати вирішального удару. Але вже було пізно — 12 кораблів союзників вже були захоплені британцями. Втративши після обстрілу всі щогли, французький флагман спустив прапор і здався в полон разом зі своїм адміралом.
Найзапекліший опір чинили іспанці, які вдалим маневром шістьма кораблями під командою адмірала Гравіни зуміли вирватись з оточення і дістатись Кадіса.
За годину шторм зупинив битву, безумовно виграну британцями: вони зберегли усі кораблі, втративши 1666 чоловік (458 загиблими), проти 22 кораблів (1 потонув, решта взяті у полон) у французів та іспанців і 4395 убитими, 4759 пораненими і біля 8 тисяч полоненими.
Наступного дня негода потопила багато взятих у полон суден союзників, які ледь тримались на плаву.
Примітки
- Harrison, Cy, ред. (26 April 2020). Battle of Trafalgar, 21st October 1805. Three Decks. Three Decks, Cy Harrison. оригіналу за 3 June 2021. Процитовано 19 July 2021.
Джерела
- ACS staff (2009). . The Archives and Collections Society. Архів оригіналу за 24 жовтня 2009. Процитовано 15 березня 2009.
- Adkin, Mark (2005). The Trafalgar Companion: A Guide to History's Most Famous Sea Battle and the Life of Admiral Lord Nelson. London: Aurum Press. ISBN .
- Adkins, Roy (2004). Trafalgar: The Biography of a Battle. Little Brown. ISBN .
- Adkins, Roy (2004a). Nelson's Trafalgar (вид. 1st). London: Penguin Books. ISBN .
- Adkins, Roy; Adkins Lesley (2006). The War For All The World's Oceans. Lancaster Place, London.: Little, Brown Book Group. ISBN .
- Allen, Joseph (1853). Life of Lord Viscount Nelson. George Routledge. с. 210.
- BBC staff (21 жовтня 2008). Hero's medal marks Trafalgar Day. BBC News. оригіналу за 11 січня 2009. Процитовано 6 січня 2009.
- Best, Nicholas (2005) [2005]. Trafalgar. London: Weidenfeld & Nicolson. ISBN .
- Corbett, By Sir Julian Stafford (1919). The campaign of Trafalgar. Т. 2. Longmans, Green, and company. с. 538. Url [ 24 вересня 2021 у Wayback Machine.]
- Cowan, Veronica (21 грудня 2005). . . Архів оригіналу за 11 червня 2015. Процитовано 1 лютого 2012.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Battle of Trafalgar |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Trafalgar znachennya Trafalgarska bitva angl Battle of Trafalgar fr bataille de Trafalgar isp batalla de Trafalgar morska bitva sho vidbulasya 21 zhovtnya 1805 roku mizh britanskimi ta franko ispanskim flotami bilya misu Trafalgar na Atlantichnomu uzberezhzhi Ispaniyi bilya mista Kadis pid chas vijni Francuzkoyi imperiyi proti 3 yi antifrancuzkoyi koaliciyi Trafalgarska bitva Vijna tretoyi koaliciyi Trafalgarska bitva zi shogli korablya Viktoriya kartina Vilyama Ternera Trafalgarska bitva zi shogli korablya Viktoriya kartina Vilyama Ternera Koordinati 36 15 00 pn sh 6 12 00 zh d 36 250000000028 pn sh 6 2000000000277779577118054 zh d 36 250000000028 6 2000000000277779577118054 Data 21 zhovtnya 1805 roku Misce Bilya misu Trafalgar Atlantichnij okean 36 15 pn sh 6 12 zh d 36 25 pn sh 6 20 zh d 36 25 6 20 Koordinati 36 15 pn sh 6 12 zh d 36 25 pn sh 6 20 zh d 36 25 6 20 coordinates ne mozhna mati bilsh nizh odin pervinnij teg na storinku Rezultat Peremoga Velikoyi Britaniyi Storoni Velika Britaniya Francuzka Imperiya en Komanduvachi Goracio Nelson P yer Sharl de Vilnev Federiko Gravina Vijskovi sili 27 linijnih korabliv ta 6 inshih korabliv flagman HMS Victory Francuzka imperiya 18 linijnih korabliv ta 8 inshih korabliv flagman Bucentaure Ispaniya 15 linijnih korabliv flagman Principe de Asturias Vtrati 449 zaginulo 1 246 poranenih Vsogo 1 695 7 000 zahopleno v polon 21 korabliv zahopleno 1 korabel znishenij Franciya 2 218 zaginulo 1 155 poraneno Ispaniya 1 025 zaginulo 1 383 poraneno Vsogo 12 781 U cij virishalnij morskij bitvi chasiv Napoleonivskih voyen Francuzka imperiya ta Ispaniya vtratili dvadcyat dva korabli u toj chas yak Velika Britaniya zhodnogo Pid chas boyu zaginuv komanduvach britanskim flotom vice admiral Goracio Nelson Z togo chasu jogo im ya stalo simvolom vijskovo morskoyi mogutnosti Velikoyi Britaniyi Ob yednanim flotom Francuzkoyi imperiyi ta Ispaniyi komanduvav francuzkij admiral P yer Vilnev Pid jogo keruvannyam perebuvav ispanskij admiral Frederiko Gravina yakij komanduvav ispanskimi silami Cherez rani otrimani pid chas bitvi Frederiko pomer cherez kilka misyaciv pislya yiyi zakinchennya Trafalgarska bitva bula chastinoyu Vijni tretoyi koaliciyi j golovnim morskim protistoyannyam XIX stolittya Peremoga Velikoyi Britaniyi pidtverdila morsku perevagu krayini vstanovlenu v XVIII stolitti Pislya porazki Napoleon vidmovivsya vid svogo planu napadu na pivdennu chastinu Velikoyi Britaniyi j pochav vijnu proti dvoh inshih golovnih sil Yevropi Rosijskoyi ta Avstrijskoyi imperiyi Peredumovi1805 roku golovnoyu nazemnoyu siloyu Yevropi bula armiya pershoyi francuzkoyi imperiyi pid komanduvannyam Napoleona na mori takoyu siloyu buv korolivskij vijskovo morskij flot Velikoyi Britaniyi Pid chas vijni Velika Britaniya pochala morsku blokadu Francuzkoyi imperiyi sho vplinulo na torgivlyu i ne dozvolilo Franciyi mobilizuvati vsi yiyi morski sili Popri kilka vdalih proriviv blokadi francuzkim korablyam ne vdalosya ostatochno pripiniti diyi britanskogo flotu yakij mig atakuvati yih yak na svoyij teritoriyi tak i poza neyu Napoleon provodiv shozhu politiku rozpochav kontinentalnu blokadu sho zaboronyala vsim pidvladnim i zalezhnim vid Francuzkoyi imperiyi krayinam a takozh yiyi soyuznikam torgivlyu z Britanskimi ostrovami Takim chinom bulo porusheno zv yazok Velikoyi Britaniyi z Yevropoyu sho prizvelo do togo sho krayina bula zmushena atakuvati voroga na zemli Pislya togo yak Tretya koaliciya ogolosila Francuzkij imperiyi vijnu ta pislya netrivalogo Am yenskogo miru Napoleon virishiv pochati nastup na Veliku Britaniyu Osnovna chastina francuzkogo flotu perebuvala v Bresti v Bretani i v Tuloni na uzberezhzhi Seredzemnogo morya Takozh isnuvali i menshi eskadri yaki rozmishuvalisya v portah na Atlantichnomu uzberezhzhi Francuzkoyi imperiyi Krim togo na boci Francuzkoyi imperiyi buv ispanskij flot sho bazuvavsya v Kadisi ta Ferroli Velika Britaniya volodila dobre navchenim i dosvidchenim morskim oficerskim korpusom u toj chas yak najkrashi oficeri francuzkogo flotu buli abo stracheni abo vidstoroneni vid sluzhbi she na pochatku Velikoyi francuzkoyi revolyuciyi Najnadijnishoyu lyudinoyu yakij mozhna bulo doviriti komanduvannya Seredzemnogo flotu Napoleona buv P yer Sharl Vilnev Morskij plan Napoleona polyagav v tomu sho francuzki sili v Seredzemnomu mori ta ispanski sili v Kadisi mali prorvati blokadu j z yednatisya v Vest Indiyi Pislya cogo yim proponuvalosya dopomogti francuzkim silam v Bresti virvatisya z blokadi j ochistiti La Mansh vid britanskih korabliv shob zabezpechiti bezpeku desantnim korablyam BitvaPomitivshi vranci 21 zhovtnya 1805 roku bilya misu Trafalgar anglijsku eskadru admiral Vilnev dati bij ne zvazhivsya i nakazav vertatis u Kadis Peresliduyuchi franko ispanskij flot britanci rozdililis na dvi koloni pershu z 16 korabliv viv kontr admiral Katberg Kollingvud na Royal Sovereni yakij mav rozirvati vorozhu liniyu drugu z 11 korabliv admiral Goracio Nelson na Viktoriyi planuyuchi atakuvati francuzkij flagman Bucentavr Vilneva yakij prikrivavsya velicheznim 135 garmatnim linkorom Santisima Trinidad Francuzam i ispancyam dovelos rozvernutis shob prijnyati bij i vishikuvati 31 korabel u liniyu Pershim iz nimi zblizivsya Royal Soveren Kollingvuda yakij o 12 30 rozrizav vorozhij strij bilya ispanskogo flagmana Santa Anna Francuzkij linkor Fuge vdariv po nomu z garmat ale zhoden snaryad ne vluchiv v cil Nablizivshis Royal Soveren bukvalno zreshetiv Fuge pislya chogo zi 150 garmat vdariv po Santa Anni de zaginulo i bulo pokalicheno blizko 400 matrosiv Cherez pivgodini u bij vstupila kolona Nelsona Bucentavr Vilneva zdijsniv tri postrili po Viktoriyi ostannim vluchivshi v odnu zi shogl Jomu vidpovili zalpami shist chi sim korabliv Silna bortova hitavicya zavazhala vesti pricilnij vogon ale trivalij obstril zreshtoyu porushiv yednist franko ispanskogo flotu rozrizanogo suprotivnikom u kilkoh miscyah Bij peretvorivsya na zapekli poyedinki na blizkij vidstani abordazhni ataki v hid pishla holodna i strilecka zbroya Vice admiral Goracio Nelson sho stoyav na kapitanskomu mistku Viktoriyi buv poranenij pricilnim postrilom des z 15 metriv Kulya projshla cherez pleche probila legenyu i zastryagla v hrebti Vin pomer priblizno v 16 30 Des o drugij dnya Vilnev nakazav vstupiti u bij rezervu z 5 korabliv yakij vin pritrimuvav shob zavdati virishalnogo udaru Ale vzhe bulo pizno 12 korabliv soyuznikiv vzhe buli zahopleni britancyami Vtrativshi pislya obstrilu vsi shogli francuzkij flagman spustiv prapor i zdavsya v polon razom zi svoyim admiralom Najzapeklishij opir chinili ispanci yaki vdalim manevrom shistma korablyami pid komandoyu admirala Gravini zumili virvatis z otochennya i distatis Kadisa Za godinu shtorm zupiniv bitvu bezumovno vigranu britancyami voni zberegli usi korabli vtrativshi 1666 cholovik 458 zagiblimi proti 22 korabliv 1 potonuv reshta vzyati u polon u francuziv ta ispanciv i 4395 ubitimi 4759 poranenimi i bilya 8 tisyach polonenimi Nastupnogo dnya negoda potopila bagato vzyatih u polon suden soyuznikiv yaki led trimalis na plavu PrimitkiHarrison Cy red 26 April 2020 Battle of Trafalgar 21st October 1805 Three Decks Three Decks Cy Harrison originalu za 3 June 2021 Procitovano 19 July 2021 DzherelaACS staff 2009 The Archives and Collections Society Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2009 Procitovano 15 bereznya 2009 Adkin Mark 2005 The Trafalgar Companion A Guide to History s Most Famous Sea Battle and the Life of Admiral Lord Nelson London Aurum Press ISBN 1 84513 018 9 Adkins Roy 2004 Trafalgar The Biography of a Battle Little Brown ISBN 0 316 72511 0 Adkins Roy 2004a Nelson s Trafalgar vid 1st London Penguin Books ISBN 9780143037958 Adkins Roy Adkins Lesley 2006 The War For All The World s Oceans Lancaster Place London Little Brown Book Group ISBN 0 316 72837 3 Allen Joseph 1853 Life of Lord Viscount Nelson George Routledge s 210 BBC staff 21 zhovtnya 2008 Hero s medal marks Trafalgar Day BBC News originalu za 11 sichnya 2009 Procitovano 6 sichnya 2009 Best Nicholas 2005 2005 Trafalgar London Weidenfeld amp Nicolson ISBN 0 297 84622 1 Corbett By Sir Julian Stafford 1919 The campaign of Trafalgar T 2 Longmans Green and company s 538 Url 24 veresnya 2021 u Wayback Machine Cowan Veronica 21 grudnya 2005 Arhiv originalu za 11 chervnya 2015 Procitovano 1 lyutogo 2012 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Battle of Trafalgar