Сценічне хвилювання, або сценофобія — форма страху, зумовлена напруженим очікуванням перевірки тих чи інших здібностей, характеризується тривожними відчуттями, пов'язаними з можливим провалом. Інтерпретується як результат підсвідомого співвіднесення майбутньої перевірки з екстремальними ситуаціями, що вже відбулися в житті індивіду та висунули до його здібностей особливі вимоги, а також несли великий емоційний заряд. Сценічне хвилювання вважається проблемою багатьох акторів, музикантів, спортсменів, публічних діячів і людей, що спілкуються з великою аудиторією.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJrTDFacFpYZGZiMlpmWVY5d1pYSm1iM0p0WVc1alpWOXZibDl6ZEdGblpWOW1jbTl0WDNSb1pWOTNhVzVuY3k1cWNHY3ZOREF3Y0hndFZtbGxkMTl2Wmw5aFgzQmxjbVp2Y20xaGJtTmxYMjl1WDNOMFlXZGxYMlp5YjIxZmRHaGxYM2RwYm1kekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Симптоми сценічного хвилювання
Симптомами страху сцени є сильне серцебиття, , тремтіння голосу, тремор губ і кінцівок, скутість голосових зв'язок, нудота тощо. У деяких випадках страх сцени може бути частиною більш загальних психологічних розладів (фобій), але багато людей відчувають страх сцени не маючи ніяких інших психологічних проблем. У психології боязнь публічних виступів є одним із симптомів глософобії. За оцінками психіатрів, відчувають страх перед виступом 95 % людей.
На сьогодні існує спеціальна термінологія щодо реакцій на пов'язаний з публічним виступом стрес та характерні особливості хвилювання перед і під час виступу. Психологи виділяють три передстартові реакції (певні психологічні стани), стадії психіки виступаючого. Серед них, «бойова готовність», «передстартова лихоманка» та «передстартова апатія». Деякі з них вбачають, що такі три стани притаманні всім людям, які знаходяться в умовах публічності, але, залежно від індивідуальних особливостей, процес протікання таких реакцій на сценічне хвилювання буде різнитися за часом та якістю.
Бойова готовність
Перший стан «бойова готовність» є оптимальним для виступаючого. Його фізіологічною природою є врівноважування процесу зростаючого збудження процесом відповідно сильного гальмування. На практиці це відбувається так: у виступаючого перед публікою підвищується швидкість реакції, загострюється увага та процеси мислення, збільшується фізична сила, проявляється величезне бажання виступати і досягати успіху.
Передстартова лихоманка
Коли ж стан емоційного збудження зростає настільки, що процеси гальмування не можуть його стримувати і скерувати в потрібному напрямку, людський організм переходить у стан «передстартової лихоманки». На практиці це надмірна емоційна та рухова активність: метушливі, імпульсивні рухи, поверхова та нестійка увага, неритмічне дихання, прискорене серцебиття. За таких обставин у виконавця з'являється почуття тривоги та неспокою щодо результатів виступу. Тобто загальний стан нагадує паніку. Для такого виконавця в цьому стані всі завдання (стиль, штрихи, фразування, образність, виразність тощо) та випрацювана концепція втрачають своє значення та відходять на другий план. Виконавець (наприклад, якщо це музикант) не може вибрати правильний темп і бере в кілька раз швидший, і лише з єдиною думкою «аби швидше дограти і не збитись, якщо пощастить», прагне досягнути кінця твору.
Передстартова апатія
Поступово виснажуючись від постійного збудження, кора головного мозку впадає в стан гальмування, настає фаза «передстартової апатії». З'являється млявість, сонливість, зникає бажання виступати, виконавець стає замкнутим, мовчазним, байдужим до всього оточуючого, гальмівні процеси зростають, а психічна активність падає, реакції уповільнюються, координація рухів порушується, з'являються песимістичні нав'язливі думки. У такому стані виступаючий не може ефективно керувати собою, він не хоче виступати взагалі, йому все байдуже, а якщо він потрапляє на сцену, виступ його стає нецікавим, монотонним та нудним для оточуючих.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEzTDBkcFpTVkRNeVU1Um1WdVh5MWZWR2hsWVhSbGNsOHRYMVpsY21GamFIUjFibWN1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVkcFpTVkRNeVU1Um1WdVh5MWZWR2hsWVhSbGNsOHRYMVpsY21GamFIUjFibWN1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Див. також
Примітки
- Moeller M. L. Die Prufung als Kernmodell psychosozialler Konflikt / M. L. Moeller // Z. Soziol. und Sozialpsychologie. — 1969. — № 21. — P. 355—361.
Література
- Вилсон Г. Психология артистической деятельности: таланты и поклонники / Гленн Вилсон. — М. : Когито-Центр, 2001. — 384 с.
- Давидовский К. Ю. Феномен эстрадного волнения / К. Ю. Давидовский // Київське музикознавство. — Вип. 12. — К. : НМАУ ім. П. І. Чайковського ; КДВМУ ім. Р. М. Глієра, 2003. — С. 85–98.
- Федоров Е. Е. О психологической подготовка музыканта к концертному выступлению / Е. Е. Фёдоров // Вопросы музыкознания: сб. статей. — Новосибирск: Новосиб. гос. консерватория им. М. И. Глинки, 1999. — С. 164—178.
![]() | Це незавершена стаття з психології. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Scenichne hvilyuvannya abo scenofobiya forma strahu zumovlena napruzhenim ochikuvannyam perevirki tih chi inshih zdibnostej harakterizuyetsya trivozhnimi vidchuttyami pov yazanimi z mozhlivim provalom Interpretuyetsya yak rezultat pidsvidomogo spivvidnesennya majbutnoyi perevirki z ekstremalnimi situaciyami sho vzhe vidbulisya v zhitti individu ta visunuli do jogo zdibnostej osoblivi vimogi a takozh nesli velikij emocijnij zaryad Scenichne hvilyuvannya vvazhayetsya problemoyu bagatoh aktoriv muzikantiv sportsmeniv publichnih diyachiv i lyudej sho spilkuyutsya z velikoyu auditoriyeyu Ochikuvannya vistupuSimptomi scenichnogo hvilyuvannyaSimptomami strahu sceni ye silne sercebittya tremtinnya golosu tremor gub i kincivok skutist golosovih zv yazok nudota tosho U deyakih vipadkah strah sceni mozhe buti chastinoyu bilsh zagalnih psihologichnih rozladiv fobij ale bagato lyudej vidchuvayut strah sceni ne mayuchi niyakih inshih psihologichnih problem U psihologiyi boyazn publichnih vistupiv ye odnim iz simptomiv glosofobiyi Za ocinkami psihiatriv vidchuvayut strah pered vistupom 95 lyudej Na sogodni isnuye specialna terminologiya shodo reakcij na pov yazanij z publichnim vistupom stres ta harakterni osoblivosti hvilyuvannya pered i pid chas vistupu Psihologi vidilyayut tri peredstartovi reakciyi pevni psihologichni stani stadiyi psihiki vistupayuchogo Sered nih bojova gotovnist peredstartova lihomanka ta peredstartova apatiya Deyaki z nih vbachayut sho taki tri stani pritamanni vsim lyudyam yaki znahodyatsya v umovah publichnosti ale zalezhno vid individualnih osoblivostej proces protikannya takih reakcij na scenichne hvilyuvannya bude riznitisya za chasom ta yakistyu Bojova gotovnistPershij stan bojova gotovnist ye optimalnim dlya vistupayuchogo Jogo fiziologichnoyu prirodoyu ye vrivnovazhuvannya procesu zrostayuchogo zbudzhennya procesom vidpovidno silnogo galmuvannya Na praktici ce vidbuvayetsya tak u vistupayuchogo pered publikoyu pidvishuyetsya shvidkist reakciyi zagostryuyetsya uvaga ta procesi mislennya zbilshuyetsya fizichna sila proyavlyayetsya velichezne bazhannya vistupati i dosyagati uspihu Peredstartova lihomankaKoli zh stan emocijnogo zbudzhennya zrostaye nastilki sho procesi galmuvannya ne mozhut jogo strimuvati i skeruvati v potribnomu napryamku lyudskij organizm perehodit u stan peredstartovoyi lihomanki Na praktici ce nadmirna emocijna ta ruhova aktivnist metushlivi impulsivni ruhi poverhova ta nestijka uvaga neritmichne dihannya priskorene sercebittya Za takih obstavin u vikonavcya z yavlyayetsya pochuttya trivogi ta nespokoyu shodo rezultativ vistupu Tobto zagalnij stan nagaduye paniku Dlya takogo vikonavcya v comu stani vsi zavdannya stil shtrihi frazuvannya obraznist viraznist tosho ta vipracyuvana koncepciya vtrachayut svoye znachennya ta vidhodyat na drugij plan Vikonavec napriklad yaksho ce muzikant ne mozhe vibrati pravilnij temp i bere v kilka raz shvidshij i lishe z yedinoyu dumkoyu abi shvidshe dograti i ne zbitis yaksho poshastit pragne dosyagnuti kincya tvoru Peredstartova apatiyaPostupovo visnazhuyuchis vid postijnogo zbudzhennya kora golovnogo mozku vpadaye v stan galmuvannya nastaye faza peredstartovoyi apatiyi Z yavlyayetsya mlyavist sonlivist znikaye bazhannya vistupati vikonavec staye zamknutim movchaznim bajduzhim do vsogo otochuyuchogo galmivni procesi zrostayut a psihichna aktivnist padaye reakciyi upovilnyuyutsya koordinaciya ruhiv porushuyetsya z yavlyayutsya pesimistichni nav yazlivi dumki U takomu stani vistupayuchij ne mozhe efektivno keruvati soboyu vin ne hoche vistupati vzagali jomu vse bajduzhe a yaksho vin potraplyaye na scenu vistup jogo staye necikavim monotonnim ta nudnim dlya otochuyuchih Nagaduvannya pered teatrom u viglyadi byustu yake oznachaye sho hto maye strah sceni povinen usvidomlyuvati sho vin mozhe pomilitisya i mozhe buti osmiyanim auditoriyeyu Div takozhGlosofobiya SociofobiyaPrimitkiMoeller M L Die Prufung als Kernmodell psychosozialler Konflikt M L Moeller Z Soziol und Sozialpsychologie 1969 21 P 355 361 LiteraturaVilson G Psihologiya artisticheskoj deyatelnosti talanty i poklonniki Glenn Vilson M Kogito Centr 2001 384 s Davidovskij K Yu Fenomen estradnogo volneniya K Yu Davidovskij Kiyivske muzikoznavstvo Vip 12 K NMAU im P I Chajkovskogo KDVMU im R M Gliyera 2003 S 85 98 Fedorov E E O psihologicheskoj podgotovka muzykanta k koncertnomu vystupleniyu E E Fyodorov Voprosy muzykoznaniya sb statej Novosibirsk Novosib gos konservatoriya im M I Glinki 1999 S 164 178 Ce nezavershena stattya z psihologiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi