Було запропоновано цю статтю або розділ з Збереження історичного середовища і реставраційні роботи в центрі міста Прага, але, можливо, це варто додатково . Пропозиція з грудня 2018. |
Старе́ мі́сто Пра́ги (чеськ. Staré Město) — один із історичних давніх районів столиці Чехії міста Праги, у теперішньому середмісті.
Старе місто Прага | ||||
![]() | ||||
Загальна інформація | ||||
---|---|---|---|---|
50°05′04″ пн. ш. 14°25′13″ сх. д. / 50.084700000027773115° пн. ш. 14.42030000002777612° сх. д.Координати: 50°05′04″ пн. ш. 14°25′13″ сх. д. / 50.084700000027773115° пн. ш. 14.42030000002777612° сх. д. | ||||
Країна | ![]() | |||
Адмінодиниця | Прага 1 | |||
Водойма | Влтава | |||
Площа | 1,29 квадратний кілометр, 9015,89 гектар | |||
Населення | 6272 осіб (26 березня 2021)[2] | |||
Поштовий індекс | 110 00 | |||
![]() | ||||
Карта | ||||
![]() Старе місто Старе місто (Прага) | ||||
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEwTDFCeVlXZDFaVjh3TnkweU1ERTJYMVpwWlhkZlpuSnZiVjlQYkdSZlZHOTNibDlJWVd4c1gxUnZkMlZ5WDJsdFp6TXVhbkJuTHpJME5YQjRMVkJ5WVdkMVpWOHdOeTB5TURFMlgxWnBaWGRmWm5KdmJWOVBiR1JmVkc5M2JsOUlZV3hzWDFSdmQyVnlYMmx0WnpNdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt5TDFCeVlXaGhYMDV2ZG05MGJtVm9iMTlzWVhacllTNXFjR2N2TWpRMWNIZ3RVSEpoYUdGZlRtOTJiM1J1WldodlgyeGhkbXRoTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Празьке Старе місто було відокремлено від решти поселення напівкруговим ровом і муром, з'єднаним із Влтавою на обох його кінцях. У теперішній час на місці рову пролягають вулиці (перераховуються з півночі на південний захід): Револучні (Revoluční), На Пршикопі (na Příkopě), та Національна (Národni), яка власне є офіційною межею кадастрового району Старе Мєсто. Зараз він розташований у міському районі Прага 1.
Після того, як Прага була розширена в XIV столітті за правління короля Карла IV, а са́ме — було засноване Нове Мєсто, невдовзі рів та мури Старого Мєста були демонтовані.
Відомі місця празького Старого міста — Староміська площа з її Староміською ратушею й Празькими курантами, а також празьке гетто Йозефов (чеськ. Josefov) зі Староновою синагогою. Уздовж Влтави у Старому місті розташована Мала Страна (чеськ. Malá Strana). Ці дві частини поєднує Карлів міст. Йозефов розташований у північно-західній частині Старого міста (поблизу, але не доходячи до Влтави).
Історія
Від само́го початку свого існування, приблизно ІХ століття, Старе місто розвивалось як поселення на березі Влтави навколо ринкової площі. Згідно зі свідченнями, що датуються близько 1100 роком, щосуботи на ринковій площі вирувала торговиця, тут же влаштовувалися різноманітні військові збори.
1172 року було збудовано перший кам'яний міст через Влтаву — романський міст королеви Юдити (чеськ. Juditin most, Юдитин міст).
Завдяки торгівлі купці прилеглих вулиць багатіли, і коли король Вацлав I у 1232 році надав Старому містові привілеї, власне й почалася історія міста Праги. Згідно з давніми літописами, на той час місто мало 13 брам і велику греблю, яка захищала міщан.
1338 року збудовано Староміську ратушу. А через десятиліття (1348) королем Карлом IV був започаткований Карловий університет і закладено Нове місто, що задумувалось для поєднання Старого міста й Вишеграду. Незабаром після цього староміські мури були розібрані, а рів — засипаний (на його місці виникла вулиця На Пршикопі). Ще менше ніж за десятиліття, 1357 року був закладений другий кам'яний і найвідоміший на сьогодні празький міст — Карлів. Цей міст завдовжки 516 м і завширшки 9,5 м будували під керівництвом знаменитого архітектора Петера Парлера на місці знесеного повінню Юдитиного мосту. Він також був добре укріпленим: для контролю за переправою у 1380-х роках звели Староміську передмостову башту. У само́му ж Старому місті побудували Староміську ратушу, яку почали зводити в останній чверті XIV-го і завершили вже у XV столітті.
У 1-й половині XV століття Старе місто було втягнуте в Гуситські війни. 1422 року тут забили радикального очільника гуситів Яна Желівського (Jan Želivský). А у 1458 році тут же проголосили чеським королем лояльного до гуситського руху Їржі з Подєбрад.
У 1621 на Староміській площі відбулась публічна страта 27 чеських панів, у тому числі 17 шанованих міщан, що взяли участь у Ставівському спротиві проти Габсбургів.
1631 року до Праги всторглися війська протестантської Саксонії.
У 1648 році Старе місто оборонялося від шведського війська.
У 1784 році об'єднанням окремих історичних частин Праги, зокрема і Старого міста, утворилося головнє місто Прага — чеська столиця.
Станом на 2006 рік площа катастрового району Старе місто становить 1,29 км², а населення — 10,2 тисячі осіб.
Виноски
- archINFORM — 1994.
- Český statistický úřad https://www.czso.cz/csu/czso/vysledky-scitani-2021-otevrena-data
- Вечерський В. В. Курс історії архітектури країн Східної Європи., К.: АртЕк, 2007, стор. 229-230
Джерела та література
- Вечерський В. В. Курс історії архітектури країн Східної Європи., К.: АртЕк, 2007
- Станькова Я., Пехар И., Тысячелетнее развитие архитектуры., М.: Стройиздат, 1987 (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bulo zaproponovano ob yednati cyu stattyu abo rozdil z Zberezhennya istorichnogo seredovisha i restavracijni roboti v centri mista Praga ale mozhlivo ce varto dodatkovo obgovoriti Propoziciya z grudnya 2018 Stare mi sto Pra gi chesk Stare Mesto odin iz istorichnih davnih rajoniv stolici Chehiyi mista Pragi u teperishnomu seredmisti Stare misto PragaZagalna informaciya50 05 04 pn sh 14 25 13 sh d 50 084700000027773115 pn sh 14 42030000002777612 sh d 50 084700000027773115 14 42030000002777612 Koordinati 50 05 04 pn sh 14 25 13 sh d 50 084700000027773115 pn sh 14 42030000002777612 sh d 50 084700000027773115 14 42030000002777612Krayina Chehiya 1 Adminodinicya Praga 1Vodojma VltavaPlosha 1 29 kvadratnij kilometr 9015 89 gektarNaselennya 6272 osib 26 bereznya 2021 2 Poshtovij indeks 110 00KartaStare mistoStare misto Praga Stare misto u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi naseleni punkti z takoyu nazvoyu Stare misto Staromiska plosha centr Starogo MyestaKrayevid na Stare misto z boku Vltavi Prazke Stare misto bulo vidokremleno vid reshti poselennya napivkrugovim rovom i murom z yednanim iz Vltavoyu na oboh jogo kincyah U teperishnij chas na misci rovu prolyagayut vulici pererahovuyutsya z pivnochi na pivdennij zahid Revoluchni Revolucni Na Prshikopi na Prikope ta Nacionalna Narodni yaka vlasne ye oficijnoyu mezheyu kadastrovogo rajonu Stare Myesto Zaraz vin roztashovanij u miskomu rajoni Praga 1 Pislya togo yak Praga bula rozshirena v XIV stolitti za pravlinnya korolya Karla IV a sa me bulo zasnovane Nove Myesto nevdovzi riv ta muri Starogo Myesta buli demontovani Vidomi miscya prazkogo Starogo mista Staromiska plosha z yiyi Staromiskoyu ratusheyu j Prazkimi kurantami a takozh prazke getto Jozefov chesk Josefov zi Staronovoyu sinagogoyu Uzdovzh Vltavi u Staromu misti roztashovana Mala Strana chesk Mala Strana Ci dvi chastini poyednuye Karliv mist Jozefov roztashovanij u pivnichno zahidnij chastini Starogo mista poblizu ale ne dohodyachi do Vltavi IstoriyaVid samo go pochatku svogo isnuvannya priblizno IH stolittya Stare misto rozvivalos yak poselennya na berezi Vltavi navkolo rinkovoyi ploshi Zgidno zi svidchennyami sho datuyutsya blizko 1100 rokom shosuboti na rinkovij ploshi viruvala torgovicya tut zhe vlashtovuvalisya riznomanitni vijskovi zbori 1172 roku bulo zbudovano pershij kam yanij mist cherez Vltavu romanskij mist korolevi Yuditi chesk Juditin most Yuditin mist Zavdyaki torgivli kupci prileglih vulic bagatili i koli korol Vaclav I u 1232 roci nadav Staromu mistovi privileyi vlasne j pochalasya istoriya mista Pragi Zgidno z davnimi litopisami na toj chas misto malo 13 bram i veliku greblyu yaka zahishala mishan 1338 roku zbudovano Staromisku ratushu A cherez desyatilittya 1348 korolem Karlom IV buv zapochatkovanij Karlovij universitet i zakladeno Nove misto sho zadumuvalos dlya poyednannya Starogo mista j Vishegradu Nezabarom pislya cogo staromiski muri buli rozibrani a riv zasipanij na jogo misci vinikla vulicya Na Prshikopi She menshe nizh za desyatilittya 1357 roku buv zakladenij drugij kam yanij i najvidomishij na sogodni prazkij mist Karliv Cej mist zavdovzhki 516 m i zavshirshki 9 5 m buduvali pid kerivnictvom znamenitogo arhitektora Petera Parlera na misci znesenogo povinnyu Yuditinogo mostu Vin takozh buv dobre ukriplenim dlya kontrolyu za perepravoyu u 1380 h rokah zveli Staromisku peredmostovu bashtu U samo mu zh Staromu misti pobuduvali Staromisku ratushu yaku pochali zvoditi v ostannij chverti XIV go i zavershili vzhe u XV stolitti U 1 j polovini XV stolittya Stare misto bulo vtyagnute v Gusitski vijni 1422 roku tut zabili radikalnogo ochilnika gusitiv Yana Zhelivskogo Jan Zelivsky A u 1458 roci tut zhe progolosili cheskim korolem loyalnogo do gusitskogo ruhu Yirzhi z Podyebrad U 1621 na Staromiskij ploshi vidbulas publichna strata 27 cheskih paniv u tomu chisli 17 shanovanih mishan sho vzyali uchast u Stavivskomu sprotivi proti Gabsburgiv 1631 roku do Pragi vstorglisya vijska protestantskoyi Saksoniyi U 1648 roci Stare misto oboronyalosya vid shvedskogo vijska U 1784 roci ob yednannyam okremih istorichnih chastin Pragi zokrema i Starogo mista utvorilosya golovnye misto Praga cheska stolicya Stanom na 2006 rik plosha katastrovogo rajonu Stare misto stanovit 1 29 km a naselennya 10 2 tisyachi osib VinoskiarchINFORM 1994 d Track Q265049 Cesky statisticky urad https www czso cz csu czso vysledky scitani 2021 otevrena data d Track Q3504917d Track Q111647375 Vecherskij V V Kurs istoriyi arhitekturi krayin Shidnoyi Yevropi K ArtEk 2007 stor 229 230Dzherela ta literaturaVecherskij V V Kurs istoriyi arhitekturi krayin Shidnoyi Yevropi K ArtEk 2007 Stankova Ya Pehar I Tysyacheletnee razvitie arhitektury M Strojizdat 1987 ros