Світловий конус визначається у чотиривимірному просторі-часі подій рівнянням
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkzTDB4cFoyaDBYMk52Ym1VdWMzWm5Mekl5TUhCNExVeHBaMmgwWDJOdmJtVXVjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
- ,
де c — швидкість світла, t — час, x,y,z - просторові координати.
Світловий конус розділяє усі просторово-часові інтервали на дві категорії — часоподібні й простороподібні, а всі часоподібні події розділяються на абсолютне майбутнє й абсолютне минуле.
Кожна подія відбувається в певний час і в певній точці. Час події й координати місця, де вона відбулася залежать від вибору системи відліку. Навіть в тому випадку, коли спостерігач зв'язує систему відліку із собою, згідно з основними положеннями загальної теорії відносності час і віддаль залежать від швидкості руху спостерігача.
Попри це, події можна розділити на майбутнє, минуле й сучасне. Границя цього розділу проходить по світловому конусу. Світловий конус не залежить від вибору системи координат, тобто від швидкості руху спостерігача.
Інтервал між подіями називається простороподібним, якщо
- .
Якщо дві події простороподібні, то існує така інерційна система координат, у якій вони відбуваються одночасно.
Інтервал між подіями називається часоподібним, якщо
- .
Якщо інтервал між подіями часоподібний, то існує система відліку, в якій вони відбуваються в одній точці простору. У цьому немає нічого дивного. Досить зв'язати систему відліку зі спостерігачем, який рухається від однієї події до іншої. Проте спостерігач не може рухатися швидше за світло, тож певні далекі події все ж відбуваються у різних місцях у будь-якій системі відліку.
Часоподібні інтервали розбиваються на абсолютне минуле й абсолютне майбутнє в залежності від знаку .
Література
- Feynman, R. P.; Leighton, R. B.; Sands, M. (1963). The Feynman Lectures on Physics, vol. 1 (вид. New Millenium). Basic Books. ISBN . Процитовано 11 жовтня 2023.
Зноски
- Feynman, Leighton та Sands, 1963, 17-3 Past, present, and future.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Svitlovij konus viznachayetsya u chotirivimirnomu prostori chasi podij rivnyannyamShematichene zobrazhennya svitlovogo konusa Tochka A tochka sposterigacha tochka V odna z tochok absolyutnogo majbutnogo tochka S suchasna podiya shodo sposterigacha v odnij iz inercijnih sistem vidliku x 2 y 2 z 2 c 2 t 2 0 displaystyle x 2 y 2 z 2 c 2 t 2 0 de c shvidkist svitla t chas x y z prostorovi koordinati Svitlovij konus rozdilyaye usi prostorovo chasovi intervali na dvi kategoriyi chasopodibni j prostoropodibni a vsi chasopodibni podiyi rozdilyayutsya na absolyutne majbutnye j absolyutne minule Kozhna podiya vidbuvayetsya v pevnij chas i v pevnij tochci Chas podiyi j koordinati miscya de vona vidbulasya zalezhat vid viboru sistemi vidliku Navit v tomu vipadku koli sposterigach zv yazuye sistemu vidliku iz soboyu zgidno z osnovnimi polozhennyami zagalnoyi teoriyi vidnosnosti chas i viddal zalezhat vid shvidkosti ruhu sposterigacha Popri ce podiyi mozhna rozdiliti na majbutnye minule j suchasne Granicya cogo rozdilu prohodit po svitlovomu konusu Svitlovij konus ne zalezhit vid viboru sistemi koordinat tobto vid shvidkosti ruhu sposterigacha Interval mizh podiyami nazivayetsya prostoropodibnim yaksho x 1 x 2 2 y 1 y 2 2 z 1 z 2 2 c 2 t 1 t 2 2 gt 0 displaystyle x 1 x 2 2 y 1 y 2 2 z 1 z 2 2 c 2 t 1 t 2 2 gt 0 Yaksho dvi podiyi prostoropodibni to isnuye taka inercijna sistema koordinat u yakij voni vidbuvayutsya odnochasno Interval mizh podiyami nazivayetsya chasopodibnim yaksho x 1 x 2 2 y 1 y 2 2 z 1 z 2 2 c 2 t 1 t 2 2 lt 0 displaystyle x 1 x 2 2 y 1 y 2 2 z 1 z 2 2 c 2 t 1 t 2 2 lt 0 Yaksho interval mizh podiyami chasopodibnij to isnuye sistema vidliku v yakij voni vidbuvayutsya v odnij tochci prostoru U comu nemaye nichogo divnogo Dosit zv yazati sistemu vidliku zi sposterigachem yakij ruhayetsya vid odniyeyi podiyi do inshoyi Prote sposterigach ne mozhe ruhatisya shvidshe za svitlo tozh pevni daleki podiyi vse zh vidbuvayutsya u riznih miscyah u bud yakij sistemi vidliku Chasopodibni intervali rozbivayutsya na absolyutne minule j absolyutne majbutnye v zalezhnosti vid znaku t 1 t 2 displaystyle t 1 t 2 LiteraturaFeynman R P Leighton R B Sands M 1963 The Feynman Lectures on Physics vol 1 vid New Millenium Basic Books ISBN 978 0 465 02562 6 Procitovano 11 zhovtnya 2023 ZnoskiFeynman Leighton ta Sands 1963 17 3 Past present and future