Сава Трлаїч (в миру Світозар Трлаїч, серб. Світозар Трлајіћ; 6 липня 1884, Мол, Сербія - не раніше серпня 1941, Велебит, Незалежна Держава Хорватія) — єпископ Православної церкви Сербії, єпископ Горнокарловацький, єпископ Сремський, адміністратор Пакрацької єпархії.
Стефан Боца | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
з 22 червня 1938 | ||
| ||
30 вересня 1934 — початок 1937 | ||
Альма-матер: | Карловацька духовна семінарія, Белградський університет | |
Діяльність: | священник | |
Ім'я при народженні: | Стеван Боца | |
Народження: | 6 липня 1884 Мол, Сербія | |
Смерть: | серпень 1941 Велебит, Незалежна Держава Хорватія | |
Чернецтво: | 27 жовтня 1929 | |
Єп. хіротонія: | 30 вересня 1934 | |
Хто висвятив у єпископа | Патріарх Сербський Варнава Росич та ін. | |
|
Канонізований Сербською православною церквою як священномученик 22 травня 2000 року. Пам'ять 4 липня і в Соборі Сербських новомучеників.
Біографія
Народився 6 липня 1884 року в Молі в родині Стефана Трлаїча і Єлизавети, уродженої Каракашевич. Закінчив гімназію в Нові-Саді і Карловацьку духовну семінарію, а також юридичний факультет Белградського університету.
19 січня 1909 був висвячений у диякона, а 27 січня - в ієрея єпископом Темішварським Георгієм Летичем. Служив парафіяльним священиком в Бечці і Башаїді.
На початку 1927 року призначений референтом, а незабаром - головним секретарем Священного Архієрейського Синоду.
Овдовів. 27 жовтня 1929 року в Монастирі Крушедол був пострижений в чернецтво. Незабаром проведений в сан архімандрита і призначений настоятелем монастиря Крушедол, а після обраний вікарним єпископом Сремська.
30 вересня 1934 року в Сремських Карловцях хіротонізований на єпископа Сремського. Хіротонію здійснили: Патріарх Сербський Варнава Росич, єпископ Тімоцький Еміліан Піперкович, єпископ Ніський Іоанн Ілич, єпископ Захумсько-Герцеговинський Тихон Радованович і єпископ Злетовсько-Струміцький Симеон Попович. Одночасно виконував обов'язки голови Єпархіального управління Белградсько-Карловацької архієпископії.
У листопаді 1936 року звільнений з посади голови єпархіальної ради Белградсько-Карловацкой архієпископії і призначений головою церковного суду Белградсько-Карловацкой архієпископії. На даній посаді пробув до початку 1937 року.
Він зіграв велику роль в розірванні Конкордату з Ватиканом в 1937 році.
22 червня 1938 був обраний єпископом Горнокарловацьким. 4 вересня 1938 року відбулося його висвячення у Плаському, де в той час розташовувалася єпархіальна кафедра.
У лютому 1941 році помер єпископ Пакрацький Мирон Ніколич, після чого єпископ Сава став адміністратором (тимчасовим керуючим) Пакрацькій єпархії.
Напад Німеччини на Югославію застав єпископа Саву в його резиденції у Плаському. Спочатку місто було зайняте італійцями, але в кінці травня 1941 вони передали його в управління хорватським усташам. Після передачі влади усташам єпископ Сава разом з дев'ятьма священиками був оголошений заручником. 23 травня 1941 року усташі зайняли єпископський будинок і виселили владику.
8 червня на єпископський двір прийшов сумнозвісний каратель Йосип Томленович і наказав передати єпархіальні гроші і цінні папери усташам.
Єпископу Саві було наказано вийти з канцелярії, покинути місто і відправлятися в Сербію, але він відмовився виконати цей наказ, заявивши, що не може залишити свою єпархію і народ.
17 червня 1941 владика був заарештований разом зі священиками Боголюбом Гаковичем, Джордже Стояновичем, Станіславом Насадилом та іншими відомими сербами, які не побажали залишати місце свого служіння. Усташі замкнули їх у хлів і приставили озброєну охорону. Всі полонені, а єпископ Сава особливо, щодня піддавалися страшним катуванням і приниженням.
19 липня 1941 року мучителі зв'язали полонених в шеренгу по двоє, відвели на вокзал, щоб ранковим поїздом відправити їх в концтабір Госпич. На Плаському вокзалі бранців протримали з 10 години вечора до 5 ранку. У найважчому становищі опинився єпископ Сава, якому, незважаючи на те що він був скутий кайданами, навіть не давали можливості сісти.
20 липня 1941 єпископ Сава і заарештовані з ним прибули в Госпич. З Госпицького вокзалу вони відразу ж були доставлені у в'язницю, де їх знову страшно катували і принижували. Збереглися дані, що єпископа Саву 8 серпня 1941 року бачили в тюремному дворі зв'язаним і він стояв під дощем.
В середині серпня 1941 року з госпицькою в'язниці було виведено близько двох тисяч сербів, зв'язаних дротом по двоє, їх повели по дорозі в напрямку гори Велебит. У цій групі був і єпископ Сава. Є підстави думати, що єпископ Сава був убитий на Велебиті, так як в серпні 1941 року там було страчено близько 800 сербів. Точний час і місце його мученицької кончини, місце його поховання невідомі.
Джерела
- (1996). Српски јерарси од деветог до двадесетог века. Београд: Евро.
Посилання
- Биографија на сајту епархије горњокарловачке
- Главу дајем ал' свој народ не остављам („Православље“, 1. август 2005)
- Сава Горњокарловачки (-{orthodoxwiki}-)
- Уздизање крста над Катином јамом („Политика”, 11. јул 2016)
Попередник: | Вікарний єпископ Сремський 1934—1938 | Наступник: |
Тихон Радованович | Валеріян Прибичевич |
Попередник: | Єпископ Горнокарловацький 1938—1941 | Наступник: |
Максиміліян Хайдин | Никанор Ілічич |
На цю статтю не посилаються інші статті Вікіпедії. Будь ласка розставте посилання відповідно до . |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sava Trlayich v miru Svitozar Trlayich serb Svitozar Trlaјiћ 6 lipnya 1884 Mol Serbiya ne ranishe serpnya 1941 Velebit Nezalezhna Derzhava Horvatiya yepiskop Pravoslavnoyi cerkvi Serbiyi yepiskop Gornokarlovackij yepiskop Sremskij administrator Pakrackoyi yeparhiyi Stefan Boca Yepiskop Gornokarlovackij z lyutogo 1941 timchas ker Pakrackoyi yeparhiyi z 22 chervnya 1938 Yepiskop Sremskij golova Yeparhialnogo upravlinnya Belgradsko Karlovackoyi arhiyepiskopiyi 30 veresnya 1934 pochatok 1937 Alma mater Karlovacka duhovna seminariya Belgradskij universitet Diyalnist svyashennik Im ya pri narodzhenni Stevan Boca Narodzhennya 6 lipnya 1884 1884 07 06 Mol Serbiya Smert serpen 1941 Velebit Nezalezhna Derzhava Horvatiya Chernectvo 27 zhovtnya 1929 Yep hirotoniya 30 veresnya 1934 Hto visvyativ u yepiskopa Patriarh Serbskij Varnava Rosich ta in Sava Trlayich u Vikishovishi Kanonizovanij Serbskoyu pravoslavnoyu cerkvoyu yak svyashennomuchenik 22 travnya 2000 roku Pam yat 4 lipnya i v Sobori Serbskih novomuchenikiv BiografiyaNarodivsya 6 lipnya 1884 roku v Moli v rodini Stefana Trlayicha i Yelizaveti urodzhenoyi Karakashevich Zakinchiv gimnaziyu v Novi Sadi i Karlovacku duhovnu seminariyu a takozh yuridichnij fakultet Belgradskogo universitetu 19 sichnya 1909 buv visvyachenij u diyakona a 27 sichnya v iyereya yepiskopom Temishvarskim Georgiyem Letichem Sluzhiv parafiyalnim svyashenikom v Bechci i Bashayidi Na pochatku 1927 roku priznachenij referentom a nezabarom golovnim sekretarem Svyashennogo Arhiyerejskogo Sinodu Ovdoviv 27 zhovtnya 1929 roku v Monastiri Krushedol buv postrizhenij v chernectvo Nezabarom provedenij v san arhimandrita i priznachenij nastoyatelem monastirya Krushedol a pislya obranij vikarnim yepiskopom Sremska 30 veresnya 1934 roku v Sremskih Karlovcyah hirotonizovanij na yepiskopa Sremskogo Hirotoniyu zdijsnili Patriarh Serbskij Varnava Rosich yepiskop Timockij Emilian Piperkovich yepiskop Niskij Ioann Ilich yepiskop Zahumsko Gercegovinskij Tihon Radovanovich i yepiskop Zletovsko Strumickij Simeon Popovich Odnochasno vikonuvav obov yazki golovi Yeparhialnogo upravlinnya Belgradsko Karlovackoyi arhiyepiskopiyi U listopadi 1936 roku zvilnenij z posadi golovi yeparhialnoyi radi Belgradsko Karlovackoj arhiyepiskopiyi i priznachenij golovoyu cerkovnogo sudu Belgradsko Karlovackoj arhiyepiskopiyi Na danij posadi probuv do pochatku 1937 roku Vin zigrav veliku rol v rozirvanni Konkordatu z Vatikanom v 1937 roci 22 chervnya 1938 buv obranij yepiskopom Gornokarlovackim 4 veresnya 1938 roku vidbulosya jogo visvyachennya u Plaskomu de v toj chas roztashovuvalasya yeparhialna kafedra U lyutomu 1941 roci pomer yepiskop Pakrackij Miron Nikolich pislya chogo yepiskop Sava stav administratorom timchasovim keruyuchim Pakrackij yeparhiyi Napad Nimechchini na Yugoslaviyu zastav yepiskopa Savu v jogo rezidenciyi u Plaskomu Spochatku misto bulo zajnyate italijcyami ale v kinci travnya 1941 voni peredali jogo v upravlinnya horvatskim ustasham Pislya peredachi vladi ustasham yepiskop Sava razom z dev yatma svyashenikami buv ogoloshenij zaruchnikom 23 travnya 1941 roku ustashi zajnyali yepiskopskij budinok i viselili vladiku 8 chervnya na yepiskopskij dvir prijshov sumnozvisnij karatel Josip Tomlenovich i nakazav peredati yeparhialni groshi i cinni paperi ustasham Yepiskopu Savi bulo nakazano vijti z kancelyariyi pokinuti misto i vidpravlyatisya v Serbiyu ale vin vidmovivsya vikonati cej nakaz zayavivshi sho ne mozhe zalishiti svoyu yeparhiyu i narod 17 chervnya 1941 vladika buv zaareshtovanij razom zi svyashenikami Bogolyubom Gakovichem Dzhordzhe Stoyanovichem Stanislavom Nasadilom ta inshimi vidomimi serbami yaki ne pobazhali zalishati misce svogo sluzhinnya Ustashi zamknuli yih u hliv i pristavili ozbroyenu ohoronu Vsi poloneni a yepiskop Sava osoblivo shodnya piddavalisya strashnim katuvannyam i prinizhennyam 19 lipnya 1941 roku muchiteli zv yazali polonenih v sherengu po dvoye vidveli na vokzal shob rankovim poyizdom vidpraviti yih v konctabir Gospich Na Plaskomu vokzali branciv protrimali z 10 godini vechora do 5 ranku U najvazhchomu stanovishi opinivsya yepiskop Sava yakomu nezvazhayuchi na te sho vin buv skutij kajdanami navit ne davali mozhlivosti sisti 20 lipnya 1941 yepiskop Sava i zaareshtovani z nim pribuli v Gospich Z Gospickogo vokzalu voni vidrazu zh buli dostavleni u v yaznicyu de yih znovu strashno katuvali i prinizhuvali Zbereglisya dani sho yepiskopa Savu 8 serpnya 1941 roku bachili v tyuremnomu dvori zv yazanim i vin stoyav pid doshem V seredini serpnya 1941 roku z gospickoyu v yaznici bulo vivedeno blizko dvoh tisyach serbiv zv yazanih drotom po dvoye yih poveli po dorozi v napryamku gori Velebit U cij grupi buv i yepiskop Sava Ye pidstavi dumati sho yepiskop Sava buv ubitij na Velebiti tak yak v serpni 1941 roku tam bulo stracheno blizko 800 serbiv Tochnij chas i misce jogo muchenickoyi konchini misce jogo pohovannya nevidomi Dzherela 1996 Srpski јerarsi od devetog do dvadesetog veka Beograd Evro PosilannyaBiografiјa na saјtu eparhiјe gorњokarlovachke Glavu daјem al svoј narod ne ostavљam Pravoslavљe 1 avgust 2005 Sava Gorњokarlovachki orthodoxwiki Uzdizaњe krsta nad Katinom јamom Politika 11 јul 2016 Poperednik Vikarnij yepiskop Sremskij 1934 1938 Nastupnik Tihon Radovanovich Valeriyan Pribichevich Poperednik Yepiskop Gornokarlovackij 1938 1941 Nastupnik Maksimiliyan Hajdin Nikanor Ilichich Na cyu stattyu ne posilayutsya inshi statti Vikipediyi Bud laska rozstavte posilannya vidpovidno do prijnyatih rekomendacij