Потрійна альфа-реакція — послідовність термоядерних реакцій, унаслідок яких три альфа-частинки (ядра гелію-4) утворюють ядро вуглецю-12.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZrTDFSeWFYQnNaUzFCYkhCb1lWOVFjbTlqWlhOekxuTjJaeTlzWVc1bmRXc3ROREF3Y0hndFZISnBjR3hsTFVGc2NHaGhYMUJ5YjJObGMzTXVjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Реакція розпочинається у зорях за температури понад 1,5×108 К та густини 5×104 г/см³ і відбувається у два етапи:
- спочатку утворюється метастабільне (резонансне) ядро берилію-8:
, Q = 0,092 МеВ
період його напіврозпаду — 10−16 с. - За короткий час свого існування деякі з утворених ядер берилію взаємодіють ще з однією альфа-частинкою й утворюється збуджене ядро вуглецю-12:
, Q = 7,367 МеВ
Друга реакція теж відбувається у резонансі й має досить значний перетин, оскільки другий збуджений стан ядра вуглецю-12 (12C**) має енергію 7,65 МеВ, близьку до енергії, що виділяється під час об'єднання двох ядер.
Існування збудженого стану ядра вуглецю-12 було передбачено Фредом Хойлом з астрофізичних міркувань (антропний принцип) ще до його експериментального відкриття. Відповідні резонанси було знайдено Вільямом Фаулером.
У зір з масою понад 2,25 маси Сонця реакція розпочинається на стадії головної послідовності. У зір з масою від 0,5 до 2,25 M☉ спочатку формується вироджене гелієве ядро (внаслідок перетворення гідрогену на гелій у центральній частині зорі) і реакція розпочинається лише на стадії червоного гіганта, після досягнення потрібної температури та густини, у вигляді спалаху .
Див. також
Примітки
- В.Н.РЫЖОВ. Звездный нуклеосинтез - источник происхождения химических элементов. на сайте Астронет. Архів оригіналу за 8 липня 2013. Процитовано 12 вересня 2010.
Джерела
- Потрійна альфа-реакція // Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — С. 376. — .
![]() | Це незавершена стаття з фізики. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Potrijna alfa reakciya poslidovnist termoyadernih reakcij unaslidok yakih tri alfa chastinki yadra geliyu 4 utvoryuyut yadro vuglecyu 12 Shema potrijnoyi alfa reakciyi Reakciya rozpochinayetsya u zoryah za temperaturi ponad 1 5 108 K ta gustini 5 104 g sm i vidbuvayetsya u dva etapi spochatku utvoryuyetsya metastabilne rezonansne yadro beriliyu 8 2 4 H e 2 4 H e 4 8 B e Q displaystyle mathrm 2 4 He mathrm 2 4 He rightarrow mathrm 4 8 Be Q Q 0 092 MeV period jogo napivrozpadu 10 16 s Za korotkij chas svogo isnuvannya deyaki z utvorenih yader beriliyu vzayemodiyut she z odniyeyu alfa chastinkoyu j utvoryuyetsya zbudzhene yadro vuglecyu 12 4 8 B e 2 4 H e 6 12 C Q displaystyle mathrm 4 8 Be mathrm 2 4 He rightarrow mathrm 6 12 C Q Q 7 367 MeV Druga reakciya tezh vidbuvayetsya u rezonansi j maye dosit znachnij peretin oskilki drugij zbudzhenij stan yadra vuglecyu 12 12C maye energiyu 7 65 MeV blizku do energiyi sho vidilyayetsya pid chas ob yednannya dvoh yader Isnuvannya zbudzhenogo stanu yadra vuglecyu 12 bulo peredbacheno Fredom Hojlom z astrofizichnih mirkuvan antropnij princip she do jogo eksperimentalnogo vidkrittya Vidpovidni rezonansi bulo znajdeno Vilyamom Faulerom U zir z masoyu ponad 2 25 masi Soncya reakciya rozpochinayetsya na stadiyi golovnoyi poslidovnosti U zir z masoyu vid 0 5 do 2 25 M spochatku formuyetsya virodzhene geliyeve yadro vnaslidok peretvorennya gidrogenu na gelij u centralnij chastini zori i reakciya rozpochinayetsya lishe na stadiyi chervonogo giganta pislya dosyagnennya potribnoyi temperaturi ta gustini u viglyadi spalahu Div takozhNukleosintez Proton protonnij lancyuzhok Cikl Bete Antropnij principPrimitkiV N RYZhOV Zvezdnyj nukleosintez istochnik proishozhdeniya himicheskih elementov na sajte Astronet Arhiv originalu za 8 lipnya 2013 Procitovano 12 veresnya 2010 DzherelaPotrijna alfa reakciya Astronomichnij enciklopedichnij slovnik za zag red I A Klimishina ta A O Korsun Lviv Golov astronom observatoriya NAN Ukrayini Lviv nac un t im Ivana Franka 2003 S 376 ISBN 966 613 263 X Ce nezavershena stattya z fiziki Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi