Полта́вський міськи́й парк — дендропарк, парк-пам'ятка садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення в Україні. Розташований у північній частині міста Полтави.
Дорога в західній частині парку | |
49°37′24″ пн. ш. 34°32′44″ сх. д. / 49.62336200002777531° пн. ш. 34.54558300002777571° сх. д.Координати: 49°37′24″ пн. ш. 34°32′44″ сх. д. / 49.62336200002777531° пн. ш. 34.54558300002777571° сх. д. | |
Країна | ![]() |
---|---|
Розташування | м. Полтава |
Площа | 124,5 га |
Засновано | 1962 року |
Оператор | КП «Декоративні культури» |
![]() | |
![]() ![]() Полтавський міський парк (Полтавська область) | |
Історія створення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJtTDB4bGRsOVhZV3B1WjI5eVpDNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RUR1YyWDFkaGFtNW5iM0prTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
За часів Полтавської баталії ця територія була густою незайманою дібровою. Яківчанський ліс переходив у діброву на Монастирській горі. Під час Другої світової війни зелений масив був вирубаний націонал-соціалістами. Розбудова парку почалася у квітні 1962 р. Рішенням Ради Міністрів України від 4 березня 1962 року «Про закладку 9 показових парків у обласних центрах України» було передбачено створення в Полтаві дендропарку.
А вже 13—14 квітня було закладено парк площею 17 га. У березні 1963 року його було включено до списку ботанічних садів і дендропарків України. Ініціаторами проєкту були головний архітектор міста Лев Вайнгорт та дендролог Я. Яценко, яка віддала парку 40 років свого життя.
Схематичний план зон «Лісостепу» та «Української діброви» розробив тодішній головний архітектор міста Лев Семенович Вайнгорт та ландшафтний архітектор В. В. Жихерєв. Проєкт посадок на решті території виконала дендролог Я. Я. Яценко за порадами заввідділу дендрології Ботанічного саду АН УРСР професора Л. І. Рубцова.
Дендропарки України «Тростянець», «Софіївка», «Олександрія» надсилали посадковий матеріал, на базі якого і було створено колекцію порід дерев та кущів — понад 200 видів.
З 1977 року згідно з постановою Держкомприроди УРСР його оголошують заповідним зі статусом парку-пам'ятки садово-паркового мистецтва республіканського значення. У 1987 році відбувся Всесоюзний конкурс парків, де Полтавський міський парк (дендропарк) посів друге місце після Ізмайлівського парку міста Москви. У 1990 році парк отримує статус парку-пам'ятки садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення.
Сучасний стан
З середини 1990-х років парк залишався без нагляду і перебував у занедбаному стані. Колекційну ділянку було розграбовано, парк заростав самосівом, машинами завозили будівельне та побутове сміття, перетворюючи дивовижні пейзажі на стихійні сміттєзвалища.
Серед причин збіднення дендрофлори парку слід назвати такі: несприятливі кліматичні умови, особливості біології певних видів та, головна, — надмірне рекреаційне навантаження на парк. Історично склалося так, що для Полтави міський парк є найбільшою і найдоступнішою зоною відпочинку, де навесні та влітку щодня бувають сотні відпочиваючих. Суттєвих збитків заповідному об'єкту завдають самовільні рубки, випас худоби, несанкціоновані вогнища, неконтрольована заготівля лікарських рослин і сінокосіння. Полтавський міський парк як цінна наукова, історико-культурна та естетична пам'ятка потребує постійного догляду, розчищення колекційної ділянки й окремих частин території, реконструкції ставків, а також пропаганди і популяризації як природоохоронного об'єкта Полтавщини.
З 2008 року в Полтавській гімназії № 9 розпочали проєкт «Відродження», що має на меті відродження парку-пам'ятки садово-паркового мистецтва «Полтавський міський парк» загальнодержавного значення. Керівником проєкту є вчителька англійської мови Ольга Андріївна Откидач. За участі учнів гімназії та інших небайдужих людей розпочалася кампанія за збереження для Полтави її окраси.
В січні 2011 року при міськвиконкомі створено робочу групу з відродження Полтавського міського парку, куди увійшли науковці, депутати, фахівці різних структур, представники громадськості. Очолила групу секретарка міської ради Оксана Антонівна Деркач. У бюджеті міста на впорядкування території парку в 2011 році було закладено 200 тис. гривень. В комунальному підприємстві «Декоративні культури» працює штатний технік з координації робіт у парку, який за допомогою людей з центру зайнятості підтримує порядок. До регулярних акцій з розчищення парку від самосіву та сухостою, а також з прибирання території долучалися волонтери, представники політичних партій, комерційних організацій. Членами Полтавської обласної організації Спілки рекламістів України були виготовлені різьблені межові стовпи для документального оформлення меж парку в натурі.
У 2012 році в структурі міського комунального підприємства «Декоративні культури» створено відділ «Міський парк дендропарк», начальником якого призначений Михайло Львович Шлафер. Створена громадська неприбуткова організація рибалок Полтавського дендропарку, силами якої був врятований від обміління ставок № 4. Затверджено проєкт реконструкції Полтавського міського парку. На в'їзді з боку вулиці Яківчанської збудована вхідна зона (кам'яний паркан).
На 2013 рік було заплановано різноманітні види робіт з реконструкції парку загальною сумою до 2 млн гривень.
Опис парку
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJsTDBsMllXNWZVMkZzYnk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFNYWmhibDlUWVd4dkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Особливість парку — його рельєф: багато видових майданчиків, з яких відкриваються цікаві перспективи, світлі галявини. Основною магістраллю є стежка, що починається від входу з боку вул. Яківчанської, проходить по західній балці, через долину на схід і закінчується при вході зі сторони вулиці Лугової. Усі видові майданчики, каскад ставків, система галявин, групи декоративних рослин концентруються на цій лінії. При розбудові парку враховувалася вже існуюча мережа стежок, що дало свої позитивні наслідки. Дороги грейдувалися, але потім їм давали можливість заростати, що створювало природний вигляд.
Парк багатий джерелами, по усіх балках течуть річечки. Розкішний килим різнотрав'я в поєднанні з водою, заростями очерету, деревами різної форми і кольору, створюють незабутній ефект.
По дну західної балки проходить головна стежка вздовж верхнього ставка, а за його греблею відкривається краєвид на копанку і другий ставок. Стежка проходить через широкі, відкриті луки.
Ставок і копанка обсаджені вербою плакучою. Біля греблі другого ставка стоїть двоповерховий дерев'яний будиночок — колишня дача першого російського нейрохірурга Миколи Скліфосовського. У його маєтку був промисловий сад, виноградник, плантація тутових дерев, пасіка, хмільник. По косогорах і ярах проводилися насадження дуба, клена, берези, сосни, ялини, акації, шовковиці. За виняткову красу цей мальовничий куточок називали «Полтавською Швейцарією».
На схід до четвертого ставка спускається галявина постійного цвітіння — царство кольорів і духмяних пахощів. Біля неї — великий став. На пологому протилежному березі розкинувся густий ялинник. Яскравою плямою виділяється група модрин: навесні — ніжно-зелені, восени — яскраво-жовті.
На північ починається бузковий гай. Цей куточок тихий, затишний. У центрі — щільна група горіхів.
Один з декоративних майданчиків розташований високо над ставками. З нього відкривається вид на весь каскад ставків і на Хрестовоздвиженський монастир. Зі сходу галявина відокремлюється щільною стіною туї, на тлі якої виділяються блакитні ялини, сосни Веймутова.
Північна балка має невеликі схили. Південна балка межує з парком сільськогосподарської дослідної станції. По її дну протікає річечка.
Далі — царство беріз. Біле мереживо кори, свіжий прохолодний подих — це Російський ліс.
У дендропарку є дерева, вирощені з одного живця «верби Тараса», отриманого в Київському ботанічному саду Академії наук. Цю цікаву історію розповіла Яніна Яківна Яценко. Перебуваючи на засланні в Мангишлацькому степу, Т. Шевченко сам збудував собі справжню українську хату, викопав криницю. В Оренбурзі на ринку він знайшов вербовий кілок, який привіз і посадив біля криниці у своєму дворі.
«Тепер у мене є українська верба», — пише Шевченко в листі до своїх друзів.
Вид цієї верби, раніше невідомий ботанікам, нині названий Salix Taras (Верба Тараса). Співробітник Київського ботанічного саду, професор Сергій Іванович Івченко, в 1964 році, побувавши в Мангишлаці на святкуванні 150-річниці з дня народження Т. Г. Шевченка, побачив вербу, яка збереглася з Тарасових часів. Посланцю з України дозволили зрізати невелику гілочку. Та треба було так статися, що невдовзі на кафедру до С. І. Івченка приїздить Яніна Яківна. Дізнавшись про походження гілочки, вона попросила невеликий живець з чотирма бруньками, обережно обгорнула реліквію мокрою тканиною і привезла до Полтави.
Сьогодні, пишаючись краєвидами заповідного об'єкту, варто згадати імена тих людей, які його створювали і доглядали: Вайнгорт Лев Семенович, Яніна Яценко, Сало Іван Минович, Негруб Яків Григорович, Федоряка Сергій Самійлович, Варв'янська Ксенія Антонівна, Карпенко Михайло Олександрович.
Зонування парку
Територія парку поділена на окремі ділянки:
I. Українська діброва
Українська діброва площею 11 га. розташована на рівному плато — це перша ділянка праворуч, якщо в'їжджати в парк по вулиці Яківчанській з боку Зіньківського залізничного переїзду, і починається після приватних гаражів. Закладена діброва навесні 1962 року. Являє собою урочище, заросле типовими для зони Полтавщини породами дерев: дуб, клен, берест (в'яз), ясен, дикі яблуні та груші, лох, абрикоси (самосів), вишня магалебка.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM1THlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOeVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVM1cWNHY3ZNakl3Y0hndEpVUXdKVGt5SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd0pVUXdKVUkzSlVReEpUazJKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
II. Бузковий гай
Це західна балка з дуже крутими схилами відразу за «Українською дібровою». Тут в 1963 році висаджено 2000 кущів бузку 10 сортів німецької селекції. На дні балки влаштований ставок № 1. По дну балки тече струмок і є три ключі, які необхідно прочистити. На греблі ставка посаджені верби плакучі, деякі з них засохли. На схилі між бузком (уздовж Шведського лісу) і греблею ставка № 1 ростуть ведмежі горіхи, акації, спіреї.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMxTHlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNQzVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUbEJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpHSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
III. Долина між ставками 1 і 2
Ця ділянка однією стороною межує з житловою забудовою та струмочком, який, на жаль, є звалищем сміття. Струмочок, який тече від сухого укосу ставка № 1 впадає в дуже засмічену копанку (вона впадає у ставок № 2). Ще один струмок, який тече по межі парку, теж впадає у ставок № 2. Цей струмок і копанка обсаджені тополями та вербами. Дно балки являє собою велику галявину, на якій куртинами висаджені бузок, дейція, спірея, сніжна ягода красноплідна, клен сріблястий, горобина звичайна, тополя біла, тополя пірамідальна. Під видовою точкою № 4, внизу греблі, ростуть мох сріблястий і сосна звичайна. Крутий схил цієї ділянки межує вгорі з колекційним ділянкою. По верху схилу висаджені горіх волоський, сумах оцтовий, сосна звичайна. Внизу схилу ростуть ялина звичайна, спірея, кизил, форзиція, птелея, скумпія, каркас західний.
IV. Шведський ліс
Ділянка Шведський (Яківчанський) ліс або Тамарин гай. Ця ділянка площею 22 га. є історичною цінністю. У 1909 році, коли святкували 200-річчя Полтавської битви, цю частину лісу перетворили в парк з центральним майданчиком і 8 радикально-розбіжними алеями. Ці просіки збереглися досі і підтримуються у первісному стані.
Завдяки щасливому випадку ця частина лісу збереглася у війну 1941—1945 рр. Ліс складається переважно з дуба, липи, осокорів, ясенів, ліщини, терну, шипшини, бруслини.
V. Лісостеп
Зона лісостепу займає територію площею 5 га. Розташована в північній частині парку на межі з селищем Яківці. Посадка насаджень була проведена в 1962 році. За попереднім планом вся територія парку повинна була бути розбита на географічні зони СРСР. Тому з'явилася зона Лісостепу. Ця ділянка, вхід у парк з боку селища Яківці, перебуває в хорошому стані. Невелика територія, засаджена кленом татарським і гостролистий, вимагає ґрунтовного проріджування.
VI. Північна балка
Північна балка — це вузький, дуже глибокий зі стрімкими схилами яр. Засаджений був до 1962 року коренепаростковими деревами та чагарниками. Проєктувався ставок: дзеркало ставка 0,25 га, а висота греблі 20 м. Але від цього проєкту відмовилися, тому що це було б небезпечно для відпочивальників. По низу балки протікає струмок, що впадає у ставок № 4. Біля входу в яр висаджені сосни, горобини. Також зростає єдиний екземпляр .
VII. Колекційна ділянка
Колекційна ділянка, або арборетум, займає територію площею 2 га. і розташований при виході зі Шведського лісу між колективними садами і схилом ділянки № 111. За період з 1962 до 1989 року тут було зібрано до 400 форм і видів деревно-чагарникових порід. За час з 1990 до 2009 року в колекційних ділянках залишилося бл. 80 порід і видів. Як арборетум ця ділянка втратила значення, але як ділянка парку є однією з найкращих.
Потрібно відновити алею, вздовж якої було висаджено 70 колоноподібних туй. Алея була дуже декоративна, красива. Але з часом туї були по-варварськи зламані (для оформлення букетів торговцями квітами).
VIII. Центр парку зі ставками 3 і 4
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRqTHlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTkY4bFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQmZKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkJMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbE9USWxSREFsUWpnbFJEQWxRalJmSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd1h5VkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
IX. Від Дослідної станції з боку вул. Шведської до кінця ставка 4
З південної сторони межує з Дослідною станцією, з західної сторони — з житловою забудовою по вулиці Бакинських комісарів. Зі сходу межа ділянки доходить до греблі ставка № 4, з північної сторони межує зі ставком № 3 та ділянкою VIII. Біля входу з вулиці Шведської росте тополя Тронка, що вимагає санітарної обрізки. На схилі від Дослідної станції до «Ліска» зростають клени гостролисті, клени татарські, що вимагають санітарної прочистки. По низу схилу — «Російський ліс» — це березовий гай.
Ділянка «Лісок» межує з полями Дослідної станції. Це частина лісу, який існував на всій території парку до 1942 року. Дерева були вирубані, але збережені від корчування. Тому вік дубів, що ростуть тут, рахується з 1942 року. З часом в «Ліску» з'явилися клени, ясени та липи, які виросли самосівом. На цій ділянці головна порода — дуб. Північний схил від «Ліска» схильний до сильних зсувів. У 1970 році обвал зсунув вниз на 15 метрів ґрунт разом з молодими деревами.
X. Східна долина
Східна долина займає найбільшу територію — близько 40 га. від греблі ставка № 4 до входу з вулиці Лугової. Складається з трьох частин: південний схил — нижче селища Яківці, північний схил — нижче Дослідної станції, Підошва — нижня частина долини від четвертої греблі до вулиці Лугової.
Складається з трьох ділянок:
1. Південний схил — біля межі з Яківцями.
Схил нижче селища Яківці — найпроблемніший у парку. Почали його засаджувати в кінці 60-х років. Схил перетинають три тераси завширшки по 2—3 метри, закладені Дослідною станцією після війни.
По крутій частині схилу висаджені клени, ясени, граби, тополі. Дерева збереглися в доброму стані і вимагають тільки санітарної рубки. Цей схил був підданий дуже сильному обвалу. До цього зі схилу текли три струмка. Нижня лінія була ідеально вирівняна. Але після зсуву рельєф зовсім змінився: ближче до березового гайочку з'явилися горби і провали. На жаль, зникли струмки і на поверхню вийшли солоні води. Тому проєкт довелося змінити. Дубу залишилося дуже мало, але залишилися частина ялин, сосна Бенкса, сосна звичайна, глоди, тополі Симона, горобини, обліпиха, багато різних жимолостей. Тому все, що росте на засоленому схилі, необхідно зберегти, адже засадити його знову майже неможливо.
У західній частині південного схилу від видової точки № 8 до засоленої зони прокладена алея. Ця ділянка засаджена дубом, сосною звичайною, березою, вербою. Починаючи від березового гайка по низу схилу ростуть берези, сосни Бенкса, ялинки звичайні, обліпиха.
2. Північний схил — біля межі з Дослідною станцією.
Північний схил Східної долини набагато нижчий від південного. По ньому прокладені дві тераси, а по межі з Дослідною станцією проходить полезахисна лісосмуга, тобто утворена ще одна дуже мальовнича дорога. Але через те, що в лісосмузі зростає ясен, частина північного схилу засмічена самосівом, який необхідно вирубати.
Межа з сухим укосом четвертої греблі, куди виходить труба водовипуску, частково заболочена. Від північної частини греблі росте мох сріблястий, вище, за дорогою, — сумах оцтовий, обліпиха. Ці рослини дуже мальовничі восени, коли листя і плоди сумаху набувають оранжево-бордових відтінків. Ближче до вулиці Лугової по терасах посаджений горіх волоський.
3. Підошва — розташована між схилами і примикає до вулиці Лугової.
Ця частина парку мала бути парадною, бо з вулиці Лугової проєктується вхід у парк. Тому посередині прокладена алея. Біля входу висаджені 8 видів тополь: Симона, Тронка, біла, лавролиста, тополя бальзамічна, тополя канадська, а також верба Тараса, дуб пірамідальний, верба плакуча, верба куляста, глоди, абрикос маньчжурський, абрикос звичайний, обліпиха. Це — наймолодша частина парку, закладена в 1983 році.
Видові точки
Видова точка № 1
Вид з вулиці Яківчанскої біля Шведського лісу (зупинка «Дендропарк»). Видова точка розташована біля основи яру. З цього місця відкривається вид на ставок № 1 та першу греблю. Навесні чудово видно квітучий бузок. У той же час з першої греблі видно тополю білу, що росте в місці видового майданчика № 1.
Видова точка № 2
З галявини «Шведського лісу» (за червоним дубом) відкривається вид на ставок № 1, на галявину «Української діброви» та на квітучий навесні бузок.
Видова точка № 3
З галявини «Української діброви» добре видно «Шведський ліс» і бузок.
Видова точка № 4
Це найвища точка в масиві. Тому з неї видно видову точку № 9, що розташована у «Східній долині». Відстань між цими видовими точками становить понад 3,5 км. З цих майданчиків видно ставки № 3 і № 4, дача Скліфосовського та відкривається вид на «Українську діброву». З видової точки № 4 відкривається вид на ставки № 2 і № 3, на галявину ділянки № 111.
Видова точка № 5
Розташована в кінці арборетума, поблизу розгалуження доріг, що проходять вздовж колективних садів. З неї видно ставок № 4. Цей майданчик розташований над галявиною безперервного цвітіння.
Видові точки № 6 і № 7
Розташовані на південному розі ставка № 4. З цих точок відкривається чудовий вид на водну гладь ставка № 4 і на північний берег цього ставка.
Видова точка № 8
Один з найефектніших видових майданчиків. Розташований на піднесенні, над північним берегом ставка № 4. Звідси відкривається вид на ставок № 4 і «Лісок». А найголовніша перевага цієї точки полягає в тому, що чудово видно Хрестовоздвиженський монастир — одне з найвизначніших місць Полтави.
Видова точка № 9
Майданчик розташований у північно-східній частині Південного схилу «Східної долини». Віднайти її можна за величезним кущем глоду (він єдиний залишився після війни). Це глід чорний, єдиний у парку. В результаті зсуву неподалік куща утворилась яма, завжди наповнена водою. За цим кущем ростуть куртини берези, верби, липи. Це основні орієнтири, за якими можна визначити розташування точки № 9 у парку. З цього майданчика також має проглядатися видова точка № 4. З цього місця відкриється чудовий вид на половину парка.
Галерея
- Вхід у дендропарк
-
-
-
-
-
-
- Гармата XVII століття
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Полтавський міський парк |
Примітки
- Рішення Полтавської міської ради 34-ї сесії п'ятого скликання від 11 грудня 2008 року (файл DOC 25,5Kb)
- Підготовлено за матеріалами краєзнавчо-пошукової роботи учнів 8 класу Полтавської гімназії № 9 А.Руденко та І. Сабельнікова.
Джерела
- Проєкт «Возрождение дендропарка» інтернет-видання «Полтавщина»
- Записки Яніни Яценко, науковця, яка створила Дендропарк (файл DOC 104Kb)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Polta vskij miski j park dendropark park pam yatka sadovo parkovogo mistectva zagalnoderzhavnogo znachennya v Ukrayini Roztashovanij u pivnichnij chastini mista Poltavi Poltavskij miskij parkDoroga v zahidnij chastini parkuDoroga v zahidnij chastini parku49 37 24 pn sh 34 32 44 sh d 49 62336200002777531 pn sh 34 54558300002777571 sh d 49 62336200002777531 34 54558300002777571 Koordinati 49 37 24 pn sh 34 32 44 sh d 49 62336200002777531 pn sh 34 54558300002777571 sh d 49 62336200002777531 34 54558300002777571Krayina UkrayinaRoztashuvannya Ukrayina m PoltavaPlosha124 5 gaZasnovano1962 rokuOperatorKP Dekorativni kulturi Karta shema DendroparkuPoltavskij miskij park Poltavska oblast Poltavskij miskij park u VikishovishiIstoriya stvorennyaGolovnij arhitektor Lev Vajngort pered shemoyu majbutnogo parku 16 kvitnya 1962 Za chasiv Poltavskoyi bataliyi cya teritoriya bula gustoyu nezajmanoyu dibrovoyu Yakivchanskij lis perehodiv u dibrovu na Monastirskij gori Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni zelenij masiv buv virubanij nacional socialistami Rozbudova parku pochalasya u kvitni 1962 r Rishennyam Radi Ministriv Ukrayini vid 4 bereznya 1962 roku Pro zakladku 9 pokazovih parkiv u oblasnih centrah Ukrayini bulo peredbacheno stvorennya v Poltavi dendroparku A vzhe 13 14 kvitnya bulo zakladeno park plosheyu 17 ga U berezni 1963 roku jogo bulo vklyucheno do spisku botanichnih sadiv i dendroparkiv Ukrayini Iniciatorami proyektu buli golovnij arhitektor mista Lev Vajngort ta dendrolog Ya Yacenko yaka viddala parku 40 rokiv svogo zhittya Shematichnij plan zon Lisostepu ta Ukrayinskoyi dibrovi rozrobiv todishnij golovnij arhitektor mista Lev Semenovich Vajngort ta landshaftnij arhitektor V V Zhiheryev Proyekt posadok na reshti teritoriyi vikonala dendrolog Ya Ya Yacenko za poradami zavviddilu dendrologiyi Botanichnogo sadu AN URSR profesora L I Rubcova Dendroparki Ukrayini Trostyanec Sofiyivka Oleksandriya nadsilali posadkovij material na bazi yakogo i bulo stvoreno kolekciyu porid derev ta kushiv ponad 200 vidiv Z 1977 roku zgidno z postanovoyu Derzhkomprirodi URSR jogo ogoloshuyut zapovidnim zi statusom parku pam yatki sadovo parkovogo mistectva respublikanskogo znachennya U 1987 roci vidbuvsya Vsesoyuznij konkurs parkiv de Poltavskij miskij park dendropark posiv druge misce pislya Izmajlivskogo parku mista Moskvi U 1990 roci park otrimuye status parku pam yatki sadovo parkovogo mistectva zagalnoderzhavnogo znachennya Suchasnij stanZ seredini 1990 h rokiv park zalishavsya bez naglyadu i perebuvav u zanedbanomu stani Kolekcijnu dilyanku bulo rozgrabovano park zarostav samosivom mashinami zavozili budivelne ta pobutove smittya peretvoryuyuchi divovizhni pejzazhi na stihijni smittyezvalisha Sered prichin zbidnennya dendroflori parku slid nazvati taki nespriyatlivi klimatichni umovi osoblivosti biologiyi pevnih vidiv ta golovna nadmirne rekreacijne navantazhennya na park Istorichno sklalosya tak sho dlya Poltavi miskij park ye najbilshoyu i najdostupnishoyu zonoyu vidpochinku de navesni ta vlitku shodnya buvayut sotni vidpochivayuchih Suttyevih zbitkiv zapovidnomu ob yektu zavdayut samovilni rubki vipas hudobi nesankcionovani vognisha nekontrolovana zagotivlya likarskih roslin i sinokosinnya Poltavskij miskij park yak cinna naukova istoriko kulturna ta estetichna pam yatka potrebuye postijnogo doglyadu rozchishennya kolekcijnoyi dilyanki j okremih chastin teritoriyi rekonstrukciyi stavkiv a takozh propagandi i populyarizaciyi yak prirodoohoronnogo ob yekta Poltavshini Z 2008 roku v Poltavskij gimnaziyi 9 rozpochali proyekt Vidrodzhennya sho maye na meti vidrodzhennya parku pam yatki sadovo parkovogo mistectva Poltavskij miskij park zagalnoderzhavnogo znachennya Kerivnikom proyektu ye vchitelka anglijskoyi movi Olga Andriyivna Otkidach Za uchasti uchniv gimnaziyi ta inshih nebajduzhih lyudej rozpochalasya kampaniya za zberezhennya dlya Poltavi yiyi okrasi V sichni 2011 roku pri miskvikonkomi stvoreno robochu grupu z vidrodzhennya Poltavskogo miskogo parku kudi uvijshli naukovci deputati fahivci riznih struktur predstavniki gromadskosti Ocholila grupu sekretarka miskoyi radi Oksana Antonivna Derkach U byudzheti mista na vporyadkuvannya teritoriyi parku v 2011 roci bulo zakladeno 200 tis griven V komunalnomu pidpriyemstvi Dekorativni kulturi pracyuye shtatnij tehnik z koordinaciyi robit u parku yakij za dopomogoyu lyudej z centru zajnyatosti pidtrimuye poryadok Do regulyarnih akcij z rozchishennya parku vid samosivu ta suhostoyu a takozh z pribirannya teritoriyi doluchalisya volonteri predstavniki politichnih partij komercijnih organizacij Chlenami Poltavskoyi oblasnoyi organizaciyi Spilki reklamistiv Ukrayini buli vigotovleni rizbleni mezhovi stovpi dlya dokumentalnogo oformlennya mezh parku v naturi U 2012 roci v strukturi miskogo komunalnogo pidpriyemstva Dekorativni kulturi stvoreno viddil Miskij park dendropark nachalnikom yakogo priznachenij Mihajlo Lvovich Shlafer Stvorena gromadska nepributkova organizaciya ribalok Poltavskogo dendroparku silami yakoyi buv vryatovanij vid obmilinnya stavok 4 Zatverdzheno proyekt rekonstrukciyi Poltavskogo miskogo parku Na v yizdi z boku vulici Yakivchanskoyi zbudovana vhidna zona kam yanij parkan Na 2013 rik bulo zaplanovano riznomanitni vidi robit z rekonstrukciyi parku zagalnoyu sumoyu do 2 mln griven Opis parkuPershij sadivnik Poltavskogo dendroparku Salo Ivan Minovich Osoblivist parku jogo relyef bagato vidovih majdanchikiv z yakih vidkrivayutsya cikavi perspektivi svitli galyavini Osnovnoyu magistrallyu ye stezhka sho pochinayetsya vid vhodu z boku vul Yakivchanskoyi prohodit po zahidnij balci cherez dolinu na shid i zakinchuyetsya pri vhodi zi storoni vulici Lugovoyi Usi vidovi majdanchiki kaskad stavkiv sistema galyavin grupi dekorativnih roslin koncentruyutsya na cij liniyi Pri rozbudovi parku vrahovuvalasya vzhe isnuyucha merezha stezhok sho dalo svoyi pozitivni naslidki Dorogi grejduvalisya ale potim yim davali mozhlivist zarostati sho stvoryuvalo prirodnij viglyad Park bagatij dzherelami po usih balkah techut richechki Rozkishnij kilim riznotrav ya v poyednanni z vodoyu zarostyami ocheretu derevami riznoyi formi i koloru stvoryuyut nezabutnij efekt Po dnu zahidnoyi balki prohodit golovna stezhka vzdovzh verhnogo stavka a za jogo grebleyu vidkrivayetsya krayevid na kopanku i drugij stavok Stezhka prohodit cherez shiroki vidkriti luki Stavok i kopanka obsadzheni verboyu plakuchoyu Bilya grebli drugogo stavka stoyit dvopoverhovij derev yanij budinochok kolishnya dacha pershogo rosijskogo nejrohirurga Mikoli Sklifosovskogo U jogo mayetku buv promislovij sad vinogradnik plantaciya tutovih derev pasika hmilnik Po kosogorah i yarah provodilisya nasadzhennya duba klena berezi sosni yalini akaciyi shovkovici Za vinyatkovu krasu cej malovnichij kutochok nazivali Poltavskoyu Shvejcariyeyu Na shid do chetvertogo stavka spuskayetsya galyavina postijnogo cvitinnya carstvo koloriv i duhmyanih pahoshiv Bilya neyi velikij stav Na pologomu protilezhnomu berezi rozkinuvsya gustij yalinnik Yaskravoyu plyamoyu vidilyayetsya grupa modrin navesni nizhno zeleni voseni yaskravo zhovti Na pivnich pochinayetsya buzkovij gaj Cej kutochok tihij zatishnij U centri shilna grupa gorihiv Odin z dekorativnih majdanchikiv roztashovanij visoko nad stavkami Z nogo vidkrivayetsya vid na ves kaskad stavkiv i na Hrestovozdvizhenskij monastir Zi shodu galyavina vidokremlyuyetsya shilnoyu stinoyu tuyi na tli yakoyi vidilyayutsya blakitni yalini sosni Vejmutova Pivnichna balka maye neveliki shili Pivdenna balka mezhuye z parkom silskogospodarskoyi doslidnoyi stanciyi Po yiyi dnu protikaye richechka Dali carstvo beriz Bile merezhivo kori svizhij proholodnij podih ce Rosijskij lis U dendroparku ye dereva virosheni z odnogo zhivcya verbi Tarasa otrimanogo v Kiyivskomu botanichnomu sadu Akademiyi nauk Cyu cikavu istoriyu rozpovila Yanina Yakivna Yacenko Perebuvayuchi na zaslanni v Mangishlackomu stepu T Shevchenko sam zbuduvav sobi spravzhnyu ukrayinsku hatu vikopav krinicyu V Orenburzi na rinku vin znajshov verbovij kilok yakij priviz i posadiv bilya krinici u svoyemu dvori Teper u mene ye ukrayinska verba pishe Shevchenko v listi do svoyih druziv Vid ciyeyi verbi ranishe nevidomij botanikam nini nazvanij Salix Taras Verba Tarasa Spivrobitnik Kiyivskogo botanichnogo sadu profesor Sergij Ivanovich Ivchenko v 1964 roci pobuvavshi v Mangishlaci na svyatkuvanni 150 richnici z dnya narodzhennya T G Shevchenka pobachiv verbu yaka zbereglasya z Tarasovih chasiv Poslancyu z Ukrayini dozvolili zrizati neveliku gilochku Ta treba bulo tak statisya sho nevdovzi na kafedru do S I Ivchenka priyizdit Yanina Yakivna Diznavshis pro pohodzhennya gilochki vona poprosila nevelikij zhivec z chotirma brunkami oberezhno obgornula relikviyu mokroyu tkaninoyu i privezla do Poltavi Sogodni pishayuchis krayevidami zapovidnogo ob yektu varto zgadati imena tih lyudej yaki jogo stvoryuvali i doglyadali Vajngort Lev Semenovich Yanina Yacenko Salo Ivan Minovich Negrub Yakiv Grigorovich Fedoryaka Sergij Samijlovich Varv yanska Kseniya Antonivna Karpenko Mihajlo Oleksandrovich Zonuvannya parkuTeritoriya parku podilena na okremi dilyanki I Ukrayinska dibrova Ukrayinska dibrova plosheyu 11 ga roztashovana na rivnomu plato ce persha dilyanka pravoruch yaksho v yizhdzhati v park po vulici Yakivchanskij z boku Zinkivskogo zaliznichnogo pereyizdu i pochinayetsya pislya privatnih garazhiv Zakladena dibrova navesni 1962 roku Yavlyaye soboyu urochishe zarosle tipovimi dlya zoni Poltavshini porodami derev dub klen berest v yaz yasen diki yabluni ta grushi loh abrikosi samosiv vishnya magalebka Vkazivnik u parku II Buzkovij gaj Ce zahidna balka z duzhe krutimi shilami vidrazu za Ukrayinskoyu dibrovoyu Tut v 1963 roci visadzheno 2000 kushiv buzku 10 sortiv nimeckoyi selekciyi Na dni balki vlashtovanij stavok 1 Po dnu balki teche strumok i ye tri klyuchi yaki neobhidno prochistiti Na grebli stavka posadzheni verbi plakuchi deyaki z nih zasohli Na shili mizh buzkom uzdovzh Shvedskogo lisu i grebleyu stavka 1 rostut vedmezhi gorihi akaciyi spireyi Kopanka III Dolina mizh stavkami 1 i 2 Cya dilyanka odniyeyu storonoyu mezhuye z zhitlovoyu zabudovoyu ta strumochkom yakij na zhal ye zvalishem smittya Strumochok yakij teche vid suhogo ukosu stavka 1 vpadaye v duzhe zasmichenu kopanku vona vpadaye u stavok 2 She odin strumok yakij teche po mezhi parku tezh vpadaye u stavok 2 Cej strumok i kopanka obsadzheni topolyami ta verbami Dno balki yavlyaye soboyu veliku galyavinu na yakij kurtinami visadzheni buzok dejciya spireya snizhna yagoda krasnoplidna klen sriblyastij gorobina zvichajna topolya bila topolya piramidalna Pid vidovoyu tochkoyu 4 vnizu grebli rostut moh sriblyastij i sosna zvichajna Krutij shil ciyeyi dilyanki mezhuye vgori z kolekcijnim dilyankoyu Po verhu shilu visadzheni gorih voloskij sumah octovij sosna zvichajna Vnizu shilu rostut yalina zvichajna spireya kizil forziciya pteleya skumpiya karkas zahidnij IV Shvedskij lis Dilyanka Shvedskij Yakivchanskij lis abo Tamarin gaj Cya dilyanka plosheyu 22 ga ye istorichnoyu cinnistyu U 1909 roci koli svyatkuvali 200 richchya Poltavskoyi bitvi cyu chastinu lisu peretvorili v park z centralnim majdanchikom i 8 radikalno rozbizhnimi aleyami Ci prosiki zbereglisya dosi i pidtrimuyutsya u pervisnomu stani Zavdyaki shaslivomu vipadku cya chastina lisu zbereglasya u vijnu 1941 1945 rr Lis skladayetsya perevazhno z duba lipi osokoriv yaseniv lishini ternu shipshini bruslini V Lisostep Zona lisostepu zajmaye teritoriyu plosheyu 5 ga Roztashovana v pivnichnij chastini parku na mezhi z selishem Yakivci Posadka nasadzhen bula provedena v 1962 roci Za poperednim planom vsya teritoriya parku povinna bula buti rozbita na geografichni zoni SRSR Tomu z yavilasya zona Lisostepu Cya dilyanka vhid u park z boku selisha Yakivci perebuvaye v horoshomu stani Nevelika teritoriya zasadzhena klenom tatarskim i gostrolistij vimagaye gruntovnogo proridzhuvannya VI Pivnichna balka Pivnichna balka ce vuzkij duzhe glibokij zi strimkimi shilami yar Zasadzhenij buv do 1962 roku koreneparostkovimi derevami ta chagarnikami Proyektuvavsya stavok dzerkalo stavka 0 25 ga a visota grebli 20 m Ale vid cogo proyektu vidmovilisya tomu sho ce bulo b nebezpechno dlya vidpochivalnikiv Po nizu balki protikaye strumok sho vpadaye u stavok 4 Bilya vhodu v yar visadzheni sosni gorobini Takozh zrostaye yedinij ekzemplyar VII Kolekcijna dilyanka Kolekcijna dilyanka abo arboretum zajmaye teritoriyu plosheyu 2 ga i roztashovanij pri vihodi zi Shvedskogo lisu mizh kolektivnimi sadami i shilom dilyanki 111 Za period z 1962 do 1989 roku tut bulo zibrano do 400 form i vidiv derevno chagarnikovih porid Za chas z 1990 do 2009 roku v kolekcijnih dilyankah zalishilosya bl 80 porid i vidiv Yak arboretum cya dilyanka vtratila znachennya ale yak dilyanka parku ye odniyeyu z najkrashih Potribno vidnoviti aleyu vzdovzh yakoyi bulo visadzheno 70 kolonopodibnih tuj Aleya bula duzhe dekorativna krasiva Ale z chasom tuyi buli po varvarski zlamani dlya oformlennya buketiv torgovcyami kvitami VIII Centr parku zi stavkami 3 i 4 Vid na stavok IX Vid Doslidnoyi stanciyi z boku vul Shvedskoyi do kincya stavka 4 Z pivdennoyi storoni mezhuye z Doslidnoyu stanciyeyu z zahidnoyi storoni z zhitlovoyu zabudovoyu po vulici Bakinskih komisariv Zi shodu mezha dilyanki dohodit do grebli stavka 4 z pivnichnoyi storoni mezhuye zi stavkom 3 ta dilyankoyu VIII Bilya vhodu z vulici Shvedskoyi roste topolya Tronka sho vimagaye sanitarnoyi obrizki Na shili vid Doslidnoyi stanciyi do Liska zrostayut kleni gostrolisti kleni tatarski sho vimagayut sanitarnoyi prochistki Po nizu shilu Rosijskij lis ce berezovij gaj Dilyanka Lisok mezhuye z polyami Doslidnoyi stanciyi Ce chastina lisu yakij isnuvav na vsij teritoriyi parku do 1942 roku Dereva buli virubani ale zberezheni vid korchuvannya Tomu vik dubiv sho rostut tut rahuyetsya z 1942 roku Z chasom v Lisku z yavilisya kleni yaseni ta lipi yaki virosli samosivom Na cij dilyanci golovna poroda dub Pivnichnij shil vid Liska shilnij do silnih zsuviv U 1970 roci obval zsunuv vniz na 15 metriv grunt razom z molodimi derevami X Shidna dolina Shidna dolina zajmaye najbilshu teritoriyu blizko 40 ga vid grebli stavka 4 do vhodu z vulici Lugovoyi Skladayetsya z troh chastin pivdennij shil nizhche selisha Yakivci pivnichnij shil nizhche Doslidnoyi stanciyi Pidoshva nizhnya chastina dolini vid chetvertoyi grebli do vulici Lugovoyi Skladayetsya z troh dilyanok 1 Pivdennij shil bilya mezhi z Yakivcyami Shil nizhche selisha Yakivci najproblemnishij u parku Pochali jogo zasadzhuvati v kinci 60 h rokiv Shil peretinayut tri terasi zavshirshki po 2 3 metri zakladeni Doslidnoyu stanciyeyu pislya vijni Po krutij chastini shilu visadzheni kleni yaseni grabi topoli Dereva zbereglisya v dobromu stani i vimagayut tilki sanitarnoyi rubki Cej shil buv piddanij duzhe silnomu obvalu Do cogo zi shilu tekli tri strumka Nizhnya liniya bula idealno virivnyana Ale pislya zsuvu relyef zovsim zminivsya blizhche do berezovogo gajochku z yavilisya gorbi i provali Na zhal znikli strumki i na poverhnyu vijshli soloni vodi Tomu proyekt dovelosya zminiti Dubu zalishilosya duzhe malo ale zalishilisya chastina yalin sosna Benksa sosna zvichajna glodi topoli Simona gorobini oblipiha bagato riznih zhimolostej Tomu vse sho roste na zasolenomu shili neobhidno zberegti adzhe zasaditi jogo znovu majzhe nemozhlivo U zahidnij chastini pivdennogo shilu vid vidovoyi tochki 8 do zasolenoyi zoni prokladena aleya Cya dilyanka zasadzhena dubom sosnoyu zvichajnoyu berezoyu verboyu Pochinayuchi vid berezovogo gajka po nizu shilu rostut berezi sosni Benksa yalinki zvichajni oblipiha 2 Pivnichnij shil bilya mezhi z Doslidnoyu stanciyeyu Pivnichnij shil Shidnoyi dolini nabagato nizhchij vid pivdennogo Po nomu prokladeni dvi terasi a po mezhi z Doslidnoyu stanciyeyu prohodit polezahisna lisosmuga tobto utvorena she odna duzhe malovnicha doroga Ale cherez te sho v lisosmuzi zrostaye yasen chastina pivnichnogo shilu zasmichena samosivom yakij neobhidno virubati Mezha z suhim ukosom chetvertoyi grebli kudi vihodit truba vodovipusku chastkovo zabolochena Vid pivnichnoyi chastini grebli roste moh sriblyastij vishe za dorogoyu sumah octovij oblipiha Ci roslini duzhe malovnichi voseni koli listya i plodi sumahu nabuvayut oranzhevo bordovih vidtinkiv Blizhche do vulici Lugovoyi po terasah posadzhenij gorih voloskij 3 Pidoshva roztashovana mizh shilami i primikaye do vulici Lugovoyi Cya chastina parku mala buti paradnoyu bo z vulici Lugovoyi proyektuyetsya vhid u park Tomu poseredini prokladena aleya Bilya vhodu visadzheni 8 vidiv topol Simona Tronka bila lavrolista topolya balzamichna topolya kanadska a takozh verba Tarasa dub piramidalnij verba plakucha verba kulyasta glodi abrikos manchzhurskij abrikos zvichajnij oblipiha Ce najmolodsha chastina parku zakladena v 1983 roci Vidovi tochkiVidova tochka 1 Vid z vulici Yakivchanskoyi bilya Shvedskogo lisu zupinka Dendropark Vidova tochka roztashovana bilya osnovi yaru Z cogo miscya vidkrivayetsya vid na stavok 1 ta pershu greblyu Navesni chudovo vidno kvituchij buzok U toj zhe chas z pershoyi grebli vidno topolyu bilu sho roste v misci vidovogo majdanchika 1 Vidova tochka 2 Z galyavini Shvedskogo lisu za chervonim dubom vidkrivayetsya vid na stavok 1 na galyavinu Ukrayinskoyi dibrovi ta na kvituchij navesni buzok Vidova tochka 3 Z galyavini Ukrayinskoyi dibrovi dobre vidno Shvedskij lis i buzok Vidova tochka 4 Ce najvisha tochka v masivi Tomu z neyi vidno vidovu tochku 9 sho roztashovana u Shidnij dolini Vidstan mizh cimi vidovimi tochkami stanovit ponad 3 5 km Z cih majdanchikiv vidno stavki 3 i 4 dacha Sklifosovskogo ta vidkrivayetsya vid na Ukrayinsku dibrovu Z vidovoyi tochki 4 vidkrivayetsya vid na stavki 2 i 3 na galyavinu dilyanki 111 Vidova tochka 5 Roztashovana v kinci arboretuma poblizu rozgaluzhennya dorig sho prohodyat vzdovzh kolektivnih sadiv Z neyi vidno stavok 4 Cej majdanchik roztashovanij nad galyavinoyu bezperervnogo cvitinnya Vidovi tochki 6 i 7 Roztashovani na pivdennomu rozi stavka 4 Z cih tochok vidkrivayetsya chudovij vid na vodnu glad stavka 4 i na pivnichnij bereg cogo stavka Vidova tochka 8 Odin z najefektnishih vidovih majdanchikiv Roztashovanij na pidnesenni nad pivnichnim beregom stavka 4 Zvidsi vidkrivayetsya vid na stavok 4 i Lisok A najgolovnisha perevaga ciyeyi tochki polyagaye v tomu sho chudovo vidno Hrestovozdvizhenskij monastir odne z najviznachnishih misc Poltavi Vidova tochka 9 Majdanchik roztashovanij u pivnichno shidnij chastini Pivdennogo shilu Shidnoyi dolini Vidnajti yiyi mozhna za velicheznim kushem glodu vin yedinij zalishivsya pislya vijni Ce glid chornij yedinij u parku V rezultati zsuvu nepodalik kusha utvorilas yama zavzhdi napovnena vodoyu Za cim kushem rostut kurtini berezi verbi lipi Ce osnovni oriyentiri za yakimi mozhna viznachiti roztashuvannya tochki 9 u parku Z cogo majdanchika takozh maye proglyadatisya vidova tochka 4 Z cogo miscya vidkriyetsya chudovij vid na polovinu parka GalereyaVhid u dendropark Zhuk olen Garmata XVII stolittya Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Poltavskij miskij parkPrimitkiRishennya Poltavskoyi miskoyi radi 34 yi sesiyi p yatogo sklikannya vid 11 grudnya 2008 roku fajl DOC 25 5Kb Pidgotovleno za materialami krayeznavcho poshukovoyi roboti uchniv 8 klasu Poltavskoyi gimnaziyi 9 A Rudenko ta I Sabelnikova DzherelaProyekt Vozrozhdenie dendroparka internet vidannya Poltavshina Zapiski Yanini Yacenko naukovcya yaka stvorila Dendropark fajl DOC 104Kb